VIIENDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,			28. september 2007 nr 150

Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnus 
põhikirja muutmine

Juhindudes sihtasutuste seaduse § 41 lg 3, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 24, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 25 ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Muuta Haapsalu Linnavolikogu 30.09.2005 otsusega nr 224 kinnitatud SA Haapsalu Piiskopilinnus põhikirja alljärgnevalt:
1.1	punkt 6.5 asendada järgmises sõnastuses:
„6.5 Sihtasutuse lõpetamise korral antakse pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist alles jäänud vara üle tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja kantud ühingule või avalik-õiguslikule juriidilisele isikule.“

2.	Kinnitada SA Haapsalu Piiskopilinnus põhikirja muudetud terviktekst (lisatud).

3.	Linnavolikogu kantseleil teha otsus teatavaks SA-le Haapsalu Piiskopilinnus.

4.	Otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest.

Arder Väli
Volikogu esimees

Lisa

KINNITATUD
Haapsalu Linnavolikogu
28.09.2007 otsusega nr 150

SIHTASUTUS HAAPSALU PIISKOPILINNUS
PÕHIKIRI

1.	Üldsätted

1.1.	Sihtasutuse nimeks on "Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnus" (edaspidi Sihtasutus).
1.2.	Sihtasutuse asukohaks on Eesti Vabariik, Haapsalu linn.
1.3.	Sihtasutus on eraõiguslik juriidiline isik, millel ei ole liikmeid ning mis on loodud vara valitsemiseks ja kasutamiseks põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks ning mis juhindub tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, asutamise otsusest, käesolevast põhikirjast ja muudest sellekohastest õigusaktidest. Sihtasutusel on oma nimega pitsat, pangaarved ja sümboolika.
1.4.	Sihtasutuse asutajaks on Haapsalu linn.
1.5.	Sihtasutus on asutatud määramata ajaks.

2.	Sihtasutuse eesmärgid

2.1.	Sihtasutuse eesmärgiks on Haapsalu ühe olulisema sümboli, Haapsalu Piiskopilinnusekompleksi sihipärane ja jätkusuutlik säilitamine ja arendamine.
2.2.	Sihtasutuse ülesanneteks punktis 2.1 mainitud eesmärgi täitmiseks on:
2.2.1.	Haapsalu Piiskopilinnuse propageerimine ja ajaloo jäädvustamine;
2.2.2.	Haapsalu Piiskopilinnuse haldamine;
2.2.3.	Haapsalu piiskopilinnuse majandamine;
2.2.4.	Haapsalu Piiskopilinnuse arendusprojektide koostamine ja elluviimine;
2.2.5.	koostöö tegemine erinevate sidusorganisatsioonide ja institutsioonidega;
2.2.6.	Haapsalu Piiskopilinnuse müümine ja turundamine;
2.2.7.	ürituste korraldamine.

3.	Sihtasutuse juhtimine

3.1.	Sihtasutuse organiteks on juhatus (juhataja) ja nõukogu.
a)	Juhatus.

3.2.	Sihtasutuse tegevust juhib ja Sihtasutust esindab juhatus.
3.3.	Juhatus koosneb ühest (tegevdirektor) või kuni 3-st (kolmest) liikmest. Juhatuse liikmete täpse arvu määrab kindlaks Sihtasutuse nõukogu iga uue juhatuse ametisse määramisel.
3.4.	Juhatuse liikmete volituste tähtaeg on kuni viis (5) aastat. Juhatus võib vajadusel delegeerida struktuuriüksuste juhtidele otsustamisõiguse küsimustes, mis puudutavad nende struktuuriüksuste ja sihtasutuse suhteid kolmandate isikutega ja/või anda teistele isikutele volituse esindada sihtasutust konkreetses tehingus ja/või tehingutes teatud perioodi vältel, kui seaduses ei ole ette nähtud teisiti.
3.5.	Juhatuse liikme määrab ametisse nõukogu, võttes arvesse juhatuse liikme kandidaadi leidmiseks läbiviidud avaliku konkursi tulemusi. Sihtasutuse asutamisel määratakse üks (1) juhatuse liige asutamisotsusega.
3.6.	Nõukogu sõlmib juhatuse esimehe ja liikmetega tähtajalised ametilepingud, milles fikseeritakse juhatuse liikme õigused ja kohustused ning tasu juhatuse liikme ülesannete täitmise eest.
3.7.	Juhatus on aruandekohustuslik sihtasutuse nõukogu ees. Juhatus peab esitama sihtasutuse nõukogule vähemalt kord nelja kuu jooksul ülevaate sihtasutuse majandustegevusest ja majanduslikust olukorrast, samuti teatama koheselt sihtasutuse majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja muudest sihtasutuse majandustegevusega seotud olulistest asjaoludest. Juhatus esitab pärast raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande koostamist need viivitamatult audiitorile.
3.8.	Juhatuse liikmeks ei või määrata lisaks seaduses toodud kitsendustele isikut, kes on juhatuse või muu organi koosseisust enne tähtaega tagasi kutsutud või vabastatud süülise käitumise tõttu sihtasutuse juhatuse algatusel töölt sihtasutuses või kes on süüdi mõistetud kriminaalkuriteo sooritamises.
3.9.	Kui juhatusel on üle kahe liikme, valivad juhatuse liikmed endi hulgast juhatuse esimehe, kes korraldab juhatuse tegevust.
3.10.	Juhatuse volituste kehtimise ajal võib nõukogu juhatuse koosseisus muudatusi teha ainult juhatuse ametissemääramise otsuses toodud juhatuse liikmete arvu piires.
3.11.	Juhatuse liikme võib nõukogu enne tähtaega tagasi kutsuda ainult mõjuval põhjusel, milleks on eelkõige kohustuste olulisel määral täitmata jätmine, võimetus Sihtasutust juhtida või Sihtasutuse maine või vara oluline kahjustamine.
3.12.	Nõukogu otsustab juhatusest tagasiastunud või tagasikutsutud liikme asemele asendusliikme määramise mitte hiljem kui ühe (1) kuu jooksul pärast juhatuse liikme tagasikutsumist või tagasiastumist. Asendusliikme volitused kestavad uue juhatuse määramiseni.
3.13.	Sihtasutuse juhatuse liikmete tasu suuruse ja tasustamise korra määrab nõukogu juhatuse ametissemääramisel ja seda võib muuta sõltuvalt sihtasutuse majanduslikust olukorrast.
3.14.	Juhatuse esimehe äraolekul määrab ta juhatuse liikmete hulgast endale asetäitja. Kui juhatuse esimees ei ole enda äraoleku puhuks asetäitjat nimetanud, on juhatuse esimehe asetäitjaks vanim kohalolev juhatuse liige.
3.15.	Juhatuse esimehel on õigus esindada sihtasutust kõigis õigustoimingutes; ülejäänud juhatuse liikmetel on õigus esindada sihtasutust õigustoimingutes kahe juhatuse liikme ühisesindusena. Juhatuse liikme kohusetäitjal on õigus esindada sihtasutust juhatuse liikmega samadel alustel.
3.16.	Juhatus võtab vastu otsuseid juhatuse koosolekul.
3.17.	Juhatuse koosolekud on korralised ja erakorralised.
3.18.	Korralised koosolekud toimuvad majandusaasta algul vastuvõetud tööplaani kohaselt, kuid mitte harvem kui üks (1) kord kuus.
3.19.	Erakorralised koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele.
3.20.	Õigus ja kohustus koosolek kokku kutsuda on juhatuse esimehel, tema äraolekul juhatuse esimehe kohustetäitjal. Koosolek tuleb kokku kutsuda ka siis, kui seda nõuab nõukogu või audiitor või kui seda nõuavad vähemalt pooled juhatuse liikmed. Koosoleku kokkukutsumisest teatatakse juhatuse liikmetele kirjalikult ja nad varustatakse vajalike materjalidega vähemalt kolm (3) päeva enne selle toimumist.
3.21.	Juhatuse koosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt pooled juhatuse liikmed. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt on üle poole koosolekul osalenud juhatuse liikmetest.
3.22.	Juhatuse koosolekud protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud juhatuse liikmed ja koosoleku protokollija. Protokolli kantakse juhatuse liikme eriarvamus, mille ta kinnitab oma allkirjaga. Juhatus säilitab protokollid sihtasutuse asukohas.
3.23.	Juhatuse pädevuses on:
3.23.1.	sihtasutuse tegevuse igapäevane juhtimine;
3.23.2.	sihtasutuse raamatupidamise korraldamine;
3.23.3.	sihtasutuse majandusaasta aruande koostamine ja esitamine nõukogule seaduses sätestatud korras;
3.23.4.	seadusest, muudest õigusaktidest ja nõukogu otsustest ja seaduslikest korraldustest tulenevate tehingute ja muude õigustoimingute tegemine.
3.24.	Juhatuse otsused on kohustuslikud täitmiseks kõigile sihtasutuse struktuuriüksustele ja töötajatele.

b) Nõukogu
3.25.	Sihtasutuse nõukogu kavandab sihtasutuse tegevust ja korraldab selle juhtimist ning teostab järelevalvet sihtasutuse ja juhatuse tegevuse üle.
3.26.	Nõukogul on kuni 5 liiget. Nõukogu liikmed määratakse kolmeks (3) aastaks. Nõukogu liikmeks ei saa olla sihtasutuse juhatuse liige või audiitor või nendega võrdset majanduslikku huvi omav isik ega pankrotivõlgnik.
3.27.	Esimene sihtasutuse nõukogu määratakse ametisse sihtasutuse asutamisel.
3.28.	Nõukogul on õigus teha Haapsalu Linnavalitsusele ettepanek uue nõukogu liikme määramiseks või nõukogu liikme tagasikutsumiseks, kui liige puudub ilma mõjuva põhjuseta kolmelt (3) järjestikuselt nõukogu koosolekult, on kahjustanud sihtasutuse eesmärkide elluviimist või head nime või on jätnud oma kohustused korduvalt täitmata.
3.29.	Haapsalu linnavolikogu liige, linnavalitsuse liige või linnaametnik kutsutakse nõukogust tagasi enne nõukogu liikme volituste lõppemist seoses linnavolikogu liikme volituste lõppemise või peatumisega, linnavalitsuse liikme volituste lõppemise või linnaametniku teenistusest vabastamisega.
3.30.	Nõukogu liikmete volituste tähtaja lõppemisel, tagasiastumisel või tagasikutsumisel määrab linnavalitsus uue(d) nõukogu liikme(d).
3.31.	Nõukogu valib juhatuse liikmed ning otsustab juhatuse liikmetele tasu maksmise suuruse ja korra.
3.32.	Nõukogu otsustab juhatuse liikmetega tehingute tegemise ja määrab tehingute tingimused, samuti õigusvaidluste pidamise juhatuse liikmetega. Tehingu tegemiseks ja õigusvaidluse pidamiseks määrab nõukogu sihtasutuse esindaja.
3.33.	Nõukogu nõusolek on juhatusele vajalik järgnevate tehingute tegemiseks:
3.34.1.ettevõtte omandamine, võõrandamine või selle tegevuse lõpetamine;
3.34.2. osaluse omandamine ja lõppemine teistes ühingutes;
3.34.3. välisfiliaalide asutamine ja sulgemine;
3.34.4 investeeringute tegemine, mis ületavad vastavaks majandusaastaks ettenähtud kulutuste summa;
3.34.5 kinnisasjade ja registrisse kantud vallasasjade võõrandamine ja koormamine;
3.34.6 laenude ja võlakohustuste võtmine, mis ületavad selleks majandusaastaks ettenähtud summa, kooskõlastades tingimused eelnevalt Haapsalu Linnavalitsusega;
3.34.7 laenude andmine ja võlakohustuste tagamine, kui see väljub igapäevase majandustegevuse raamest, kooskõlastades tingimused eelnevalt Haapsalu Linnavalitsusega;
3.34.8 sihtasutuse aastaaruande ja eelarve kinnitamine.
3.35 Nõukogul on õigus tutvuda kõikide sihtasutuse dokumentidega. Nõukogul on õigus saada juhatuselt infot sihtasutuse juhtimise, majandustegevuse ja üldseisundi kohta.
3.36 Nõukogu liikmel on õigus igal ajal omal soovil nõukogust tagasi astuda, kui ta teatab sellest Haapsalu Linnavalitsusele kirjalikult vähemalt 3 kuud ette. Nõukogu liikme võib Haapsalu Linnavalitsus tagasi kutsuda, kui nõukogu liige kahjustab oma tegevusega või tegevusetusega sihtasutust või ta ei osale nõukogu töös. Nõukogust tagasiastunud või tagasikutsutud nõukogu liikme asemele määrab Haapsalu Linnavalitsus asendusliikme mitte hiljem kui ühe (1) kuu jooksul pärast nõukogu liikme tagasiastumist või tagasikutsumist.
3.37 Nõukogu liikmed valivad endi hulgast nõukogu esimehe, kes korraldab nõukogu tööd. Nõukogu esimehe valimisel peavad osalema kõik nõukogu liikmed. Nõukogu esimehe volitused kehtivad kuni tema tagasikutsumiseni, omal soovil nõukogu esimehe volitustest loobumiseni või nõukogu koosseisust lahkumiseni. Nõukogu esimehe äraolekul määrab ta endale asetäitja. Kui nõukogu esimees ei ole enda äraoleku puhuks asetäitjat nimetanud, on nõukogu esimehe asetäitjaks vanim kohalolev nõukogu liige.
3.38 Nõukogu teeb oma otsused koosolekul. Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui neli korda aastas. Koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees või teda asendav nõukogu liige. Koosolek kutsutakse kokku, kui seda nõuab nõukogu liige, juhatus või audiitor.

3.39 Nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellel osaleb üle poole nõukogu liikmetest. 
3.40 Nõukogu otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poole kohalolevatest nõukogu liikmetest. Isiku valimisel loetakse valituks kandidaat, kes sai teistest enam hääli.
3.41 Erandkorras võib nõukogu teha otsuse koosolekut kokku kutsumata, kui otsuse poolt hääletavad kirjalikult kõik nõukogu liikmed.
3.42 Nõukogu koosolek protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud nõukogu liikmed. Protokolli kantakse nõukogu liikme eriarvamus, mille ta kinnitab oma allkirjaga. Protokollid, nõukogu otsused ja muud nõukogu tööd kajastavad dokumendid saadetakse Sihtasutuse juhatusele, kes korraldab nende säilitamise.
3.43	Nõukogu liikmetele makstakse tasu ainult konkreetsete tööülesannete täitmise eest sihtasutuse projektide ja programmide raames. Juhul kui Sihtasutuse majanduslik olukord seda võimaldab võib Sihtasutuse juhatuse poolt kehtestatud üldises korras nõukogu liikmetele hüvitada ka kulutused, mis tekivad seoses nende osalemisega nõukogu töös.

4.	Sihtasutuse vara

4.1.	Sihtasutus on vara omanik. Sihtasutuse vara valdamist, kasutamist ja käsutamist teostab juhatus seaduse ja käesoleva põhikirjaga ette nähtud korras.
4.2.	Sihtasutuse vara moodustub:
4.2.1.	asutamisotsuse põhjal sihtasutusele üle antud varast;
4.2.2.	sihtotstarbelistest eraldistest;
4.2.3.	vahenditest, mis laekuvad sihtasutusele või tema struktuuriüksustele lepingute täitmisest või muul viisil nende tegevuse käigus;
4.2.4.	annetustest, dotatsioonidest ja muudest kolmandate isikute poolt eraldatud vahenditest;
4.2.5.	muudest laekumistest.
4.3.	Sihtasutuse vara kasutatakse ainult Sihtasutuse eesmärgi saavutamiseks. Sihtasutuse vara kajastub sihtasutuse bilansis.
4.4.	Sihtasutusele laekuva vara võtab vastu ja korraldab selle üle arvepidamise sihtasutuse juhatus või tema poolt volitatud isik.
4.5.	Sihtasutusele sihtotstarbeliselt vara üleandjaga sõlmitakse viimase soovil leping, milles fikseeritakse vara eraldaja seaduslikud nõudmised vara kasutamise otstarbe ja viisi kohta. Vara üleandjale esitatakse tema nõudmisel aruanne vara kasutamise kohta.
4.6.	Sihtasutus ei võta vastu seaduse või heade kommetega vastuolus olevaid sihtannetusi.
4.7.	Sihtasutus võib üldjuhul võtta laenu ja muid varalisi kohustusi Sihtasutuse nõukogu otsuse alusel.
4.8.	Sihtasutuse raamatupidamist korraldab juhatus vastavalt raamatupidamise seadusele.
4.9.	Sihtasutuse majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
4.10.	Audiitori(d) nimetab nõukogu kolmeks (3) aastaks. Audiitoriks ei või olla juhatuse või nõukogu liige ega sihtasutuse töötaja, samuti nendega võrdset majanduslikku huvi omav teine isik. Juhatus esitab mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile audiitori(te) nimekirja. Audiitori vahetumisel teatab juhatus mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile andmed uue audiitori kohta viie (5) päeva jooksul. Audiitor kuulub tagasikutsumisel Nõukogu otsusel ebakompetentsuse, ametialase lohakuse või kuriteo toimepanemisel.
4.11.	Sihtasutus edastab kinnitatud majandusaasta aruande ühe kuu jooksul pärast kinnitamist Haapsalu Linnavolikogule.

5.	Sihtasutuse põhikirja muutmine

5.1.	Sihtasutuse põhikirja võib muuta asutaja üksnes muutunud asjaolude arvessevõtmiseks ja järgides Sihtasutuse eesmärki.

6.	Sihtasutuse ühinemine, jagunemine, lõpetamine

6.1.	Sihtasutus võib ühineda teise sihtasutusega kui mõlema sihtasutuse eesmärgid on ühetaolised ja kui ühinemine on lubatud ka teise sihtasutuse põhikirjaga.
6.2.	Sihtasutuse jagunemine on lubatud ainult juhul, kui see on vajalik sihtasutuse eesmärgi paremaks saavutamiseks.
6.3.	Sihtasutuse tegevus lõpetatakse asutaja otsusega või muudel seaduses sätestatud alustel. Lõpetamise otsus on vastu võetud, kui selle poolt on hääletanud Haapsalu Linnavolikogu koosseisu enamus.
6.4.	Sihtasutuse likvideerijateks on juhatuse liikmed, kui sihtasutuse tegevuse lõpetamise otsusega ei ole ette nähtud teisiti.
6.5.	Sihtasutuse lõpetamise korral antakse pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist alles jäänud vara üle tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja kantud ühingule või avalik-õiguslikule juriidilisele isikule. Redaktsioon 28.09.2007 otsusega nr 150

SELETUSKIRI
Eelnõule „Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnus põhikirja muutmine“
Muudatus on vajalik, et SA Haapsalu Piiskopilinnus põhikiri vastaks tulumaksuseaduse § 11 lg 2 4 nõuetele. Peale eelnõus nimetatud muudatuse sisseviimist vastab SA põhikiri tulumaksuseaduses kehtestatud nõuetele ning on võimalik taotleda enda kandmist tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ning sihtasutuste nimekirja. Nimekiri kinnitatakse Vabariigi Valitsuse korraldusega.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.
Martin Schwindt, aselinnapea