VIIENDA KOOSSEISU

MÄÄRUS

Haapsalu,			29. veebruar 2008 nr 52

Haridusasutuste personali töötasustamise
alused 2008. aastal

Määrus kehtestatakse kooskõlas Haapsalu Linnavolikogu 21.12.2007 määrusega nr 48 “Haapsalu linna 2008. aasta eelarve kinnitamine” ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 45 lg 2, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 37 ja Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 43 alusel

§ 1 Reguleerimisala
Määrusega kehtestatakse Haapsalu linna haridusasutuste personali töötasustamise alused 2008. aastaks.

§ 2 Haridusasutuste personali koosseis
Haridusasutuse personali koosseisu kinnitab haridusasutuse juht kooskõlastatult Haapsalu Linnavalitsusega.

§ 3 Haridusasutuste personali palgamäärad
(1)	Haridusasutuse personalile kinnitab palgamäärad haridusasutuse juht käskkirjaga lähtudes käesolevast määrusest ja haridusasutusele aastaeelarves töötasudeks ettenähtud summast.
(2)	Haridusasutuse pedagoogilise personali palga alammäärad 2008. aastal vastavalt omistatud ametijärkudele on järgmised:

Lasteaiad	Üldhariduskoolid	Huvikoolid	Palgamäär	
	ringijuht	ringijuht, treener I	7350	
		treener II	7950	
Noorempedagoog		noorempedagoog	8500	
		pedagoog, treener III	9070	
Pedagoog			9360	
	Noorempedagoog		9516	
Vanempedagoog	Pedagoog	vanempedagoog, treener IV	10077	
pedagoog-metoodik	Vanempedagoog	Pedagoog-metoodik, treener V	11517	
	pedagoog-metoodik		13908	

(3)	Käesoleva paragrahvi lõikes 2 antud palga alammäärasid kohaldatakse kvalifikatsiooni-nõuetele vastavale kõrgharidusega õpetajale.
(4)	Kvalifikatsiooninõuetele vastava kesk-eriharidusega õpetaja (v.a üldhariduskoolides) palgamäär on kuni 15% madalam vastava ametijärguga kõrgharidusega õpetaja palgamäärast.
(5)	Üldhariduskoolides töötavale kvalifikatsiooninõuetele vastava kesk-eriharidusega õpetaja palgamäär on võrdne sama ametijärguga kõrgharidusega õpetaja palgamääraga.
(6)	Üldhariduskooli direktori asetäitja ning lasteaia juhataja asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal palga alamäär on 70% haridusasutuse juhi palgamäärast.
(7)	Haridusasutuse juhi palgamäära kinnitab linnapea.
(8)	Haridusasutuse juht võib õpetaja kvalifikatsiooni säilitamiseks tegeleda vahetu õppetööga andes kuni kuus õppetundi nädalas. Õppe- ja asendustundide andmine arvatakse juhi ametikoha nädala tööaja hulka ja eraldi tasustamisele ei kuulu.

§ 4 Palgamäära suurendamine
Klassijuhataja ülesandeid täitva üldhariduskooli õpetaja palgamäära suurendatakse 10% võrra klassijuhataja ülesannete täitmise perioodiks.

§ 5 Lisatasud, ühekordsed toetused, preemiad ja nende määramine
(1)	Haridusasutuse juhil on õigus määrata personalile aastaeelarves töötasudeks ettenähtud summa piires lisatasusid täiendavate tööülesannete täitmise ja nõutavast tulemuslikuma töö eest ning ühekordseid toetusi ja preemiaid vastavalt kollektiivlepingus või haridusasutuses kehtestatud lisatasude maksmise korrale.
(2)	Sõltuvalt pedagoogilisest staažist makstakse haridusasutuse juhile igakuist püsivat lisatasu temale kinnitatud kuupalgamäärast järgmiselt:
Pedagoogiline staaž 5 -10 aastat – 5% kuupalgast
Pedagoogiline staaž 10-15 aastat – 10% kuupalgast
Pedagoogiline staaž üle 15 aasta – 15% kuupalgast.
(3)	Haridusasutuse juhile makstakse puhkusetoetust temale kinnitatud kuupalga ühekordses määras.
(4)	Haridusasutuse juhtide tunnustamiseks on linnapeal õigus haridus- ja kultuuriosakonna ettepanekul oma käskkirjaga määrata ühekordseid toetusi ja preemiaid.

§ 6 Tarifitseerimisnimekiri
(1)	Haridusasutuse juht vormistab käesoleva määruse jõustumisel ja uue õppeaasta alguses tarifitseerimisnimekirja, mille koostamise aluseks on õppekava, käesolev määrus ning haridusasutuse aastaeelarves töötasuks ette nähtud summa.
(2)	Tarifitseerimisnimekirja esitab haridusasutuse juht elektroonilisel kujul Haapsalu Linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonnale kahe nädala jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ning uue õppeaasta kohta 20. septembriks.
(3)	Tarifitseerimisnimekirjades muudatuste tegemisest teavitab haridusasutuse juht koheselt linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonda.
(4)	Tarifitseerimisnimekirja vormi kinnitab Haapsalu Linnavalitsus.

§ 7 Rakendussätted
(1)	Haridusasutuse juhil on õigus määrata lisatasu klassijuhataja ülesandeid täitvale õpetajale vähemalt sellises suuruses, mille võrra on käesoleva määruse § 4 alusel lisanduv palgatõus väiksem 2007. aastal kehtinud klassijuhataja lisatasust.
(2)	Määrus jõustub kolmandal päeval peale avalikustamist
(3)	Määruses kehtestatud aluseid rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2008. a.
(4)	Määruse jõustumisega tunnistatakse kehtetuks Haapsalu Linnavolikogu 23. veebruari 2007 määrus nr 27 „Haridusasutuste personali töötasustamise alused 2007. aastal“.

Arder Väli
Volikogu esimees

SELETUSKIRI
Eelnõule „Haridusasutuste personali töötasustamise alused 2008. aastal“

Määrusega kehtestatakse haridusasutuste personali töötasustamise alused 2008. aastaks, mida rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2008. Palgakorralduse alustega viivitamise on põhjustanud munitsipaalkoolide pedagoogide palgaalammäärade kinnitamine Vabariigi Valitsuse poolt alles 30. jaanuaril 2008, millega aga on seotud lasteaedade ja huvikoolide õpetajad. Enne kõigi pedagoogide palgamäärade kinnitamist ei ole asutuse juhil täit ülevaadet kogu aasta palgafondi kasutamisest.

Kogu personali palgakorralduses on kaotatud jäik palgaastmestik ning on antud vaid pedagoogilise personali palkade alammäärad. Kui eelmisel aastal toiminud süsteem nõudis töötaja palga tõstmisel määrama talle järgmise astmepalga, siis praegune süsteem võimaldab haridusasutuse juhil töötaja palgamäära sujuvamat tõstmist (võib juhtuda et pole võimalik tõsta palka 600 krooni nagu näeks ette näiteks LV palgamaatriks, kuid oleks võimalik tõsta 350 krooni.)

Pedagoogilise personali puhul tuleb haridusasutuse juhil järgida kehtestatud alammäärasid ja eelkõige seda, et toodud alammäärad on kvalifikatsiooninõuetele vastavale kõrgharidusega töötajale. Sama kvalifikatsiooniga kesk-eriharidusega töötaja palga alammäär on lasteaedades ja huvikoolides kuni 15% madalam. Üldhariduskoolide kesk-eriharidusega õpetajate palgamäär on võrdne atesteerimisel sama järguga kõrgharidusega õpetaja palgamääraga. Sellise muudatuse on tinginud Vabariigi Valitsuse 30.01.2008 määrus nr 29.

Kaotatud ka direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal palga alammäära kaudne sidumine kooli õpilaste arvuga läbi direktori palgamäära ning praegu on see määratud 70% juhi palgast. Jälgides haridusasutuste seniseid tarifikatsioone, on see ka aastaid sellisel tasemel olnud. Siinkohal on arvesse võetud asjaolu, et juhi palga sisse on arvestatud ka õppetundide andmine.

Klassijuhataja ülesandeid täitva õpetaja palgamäära suurendatakse 10%. See tuleneb samuti VV määrusest nr 29, 30.01.2008. VV määruse põhjal tekib olukord, kus klassijuhataja ülesannete täitmise eest saab kõrgema järguga ja suure koormusega töötav õpetaja vastavalt suurema palgatõusu. Tihtipeale ei ole aga õige väita et nende näitajate puhul oleks õpetaja klassijuhatajana kindlasti professionaalsem. Ehkki HTM seisukoht on, et klassijuhataja ülesanded täidab õpetaja oma üldtööaja (35 tundi) sees, siis reaalses olukorras pole see lihtsalt võimalik. Üle riigi on langenud õppeedukus, suurenenud ükskõiksus õppetöö vastu ning kasvanud põhjuseta puudumiste osakaal, mille kõigega tegelemine on otseselt klassijuhataja ülesanne. Klassijuhatajate vabu õhtutunde täidavad kaks korda aastas toimuvad arenguvestlused õpilastega ja nende vanematega. Sisuliselt on tänapäeval  klassijuhataja rolliks olla korraga psühholoog, sotsiaaltöötaja, reisikorraldaja jne. Seetõttu jääb üldhariduskooli juhile õigus määrata täiendavat lisatasu õpetajale, kes täidab korralikult ja südamega temale pandud kohustusi klassijuhatajana.

Haridusasutuse juhi palgamäära kinnitab linnapea, kaotatud on direktori palgamäära sidumine õpilaste arvuga koolis, kuna direktori töö sellest oluliselt ei sõltu. Suurema õpilaste arvuga koolis on rohkem õppealajuhataja ametikohti ning juhtimine on vastavalt ka ära jagatud. Seose kaotamine õpilaste arvuga ei tähenda direktorite palgakasvu pidurdumist, see liigub üldises tempos teiste linna allasutuste juhtide palgakasvuga.

Haridusasutuste juhtidele kohaldatakse pedagoogilisest staažist tulenevat staažitasu ning puhkusekompensatsiooni. Samad hüved olid olemas ka 2007 aasta palgakorralduses.

Kaotatud on haridusasutuse juhtide lahkumishüvitis tähtajalise töölepingu lõppemise korral kui juht ei jätka samal ametikohal. Selle punkti kaotamne ei keela linnavalitsusel heale juhile  preemia maksmist töölepingu lõppemisel, küll aga ei saa see olla kohustus hüvitise näol. Tähtajalise töölepingu lõppemist ei saa nimetada ootamatuseks, sest konkurss ja tulemused vabaneva ametikoha täitmiseks on teada vähemalt kaks kuud enne töölepingu lõppemise tähtaega.
Samas praegu kooskõlastusringil olev HTM eelnõu kaotab haridusasutuste juhtide suhtes tähtajalised töölepingud ja asendab need juhtide atesteerimisega. Vastava muudatuse jõustumine on planeeritud 01.09.2008.

Tarifikatsiooninimekirjade esitamse kohustus kehtib üldhariduskoolidele, lasteaedadele ja huvikoolidele. Sisse on toodud veel tarifikatsiooninimekirjades muudatuste tegemisel nõue teavitada sellest ka LV haridus- ja kultuuriosakonda, kelle ülesandeks on haridusasutuste tegevuse sisuline ja finantsiline jälgimine.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Talis Vare
Aselinnapea