VIIENDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,								27. märts 2009 nr 269

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu
algatamine (Holmi kallas 18, Haapsalu)

Planeeringu algatamise ettepaneku on esitanud krundi omanik OÜ Idaser. Planeeringu eesmärk on muuta tootmismaakrundi sihtostarve elamumaaks, jagada pereelamukruntideks ja määrata kruntidele ehitusõigus pereelamute ehitamiseks. Planeeringuga muudetakse kehtivat üldplaneeringut, kus planeeritava maa-ala sihtostarve on kuni kolme korruseliste korterelamute maa.

Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 31, planeerimisseaduse § 10 lg 1 ja 4 ning haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Algatada üldplaneeringut muutev „Holmi kallas 18 krundi detailplaneering Haapsalus vastavalt lähteülesandele (lisatud).

2.	Planeeringu koostamise korraldajaks määrata Haapsalu Linnavalitsuse ehitus- ja planeerimisosakond.

3.	Haapsalu Linnavalitsusel saata otsuse koopia punktis 1 nimetatud detailplaneeringu algatamise kohta Lääne maavanemale ja OÜ Idaserile (Masti tee 5a-2, 90401 Uuemõisa, Ridala vald, Läänemaa).

4.	Otsus jõustub avalikustamisega.

5.	Otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus ette nähtud korras 30 päeva jooksul otsuse teatavaks tegemisest.

Andreas Rahuvarm
Volikogu esimees

Lisa
Haapsalu Linnavolikogu
27.03.2009 otsusele nr 269

Holmi kallas 18 krundi detailplaneeringu
LÄHTEÜLESANNE

Planeeringu tellija: Haapsalu Linnavalitsus
Lähteülesanne kehtib: kaks aastat
Ülesande koostamise alus: planeerimisseadus

1. Planeeringu eesmärk
Detailplaneeringu eesmärgiks on Holmi kallas 18 tootmismaakrundi planeerimine elamumaaks, elamumaa kruntimine ja kruntidele ehitusõiguse, hoonestustingimuste määramine pereelamute ehitamiseks. Planeeritud kruntidele kavandatakse haljastuse põhimõtted, kommunikatsioonide asukohad, liiklus- ja parkimiskorraldus.
Planeeringuga muudetakse kehtivat üldplaneeringut, kus planeeritava krundi kasutusotstarve on kuni kolmekorruseliste korterelamute maa planeeritakse.

2. Andmed planeeritava maa-ala kohta
Planeeritava ala, pindalaga ca 7000 m2, asub Haapsalus, Suure viigi kaldal, piirneb Holmi kalda ja Kaluri tänavaga. Elamukruntideks planeeritav ala piirneb Bürgermeistri holmi poolset küljest kuni kolme korruseliste korterelamumaaga, Holmi kalda tänava poolt pereelamukruntidega.

Planeeritava krundi andmed:
Holmi kallas 18 – katastritunnus 18301:02:0023, pindala – 5929 m2, sihtotstarve 100% tootmismaa. Krunt on hoonestamata. Kehtiva planeeringu kohaselt korterelamumaa.
Krunt asub holmide miljööväärtuslikul alal, muinsuskaitseala kaitsevööndis.

3. Varem koostatud planeeringud
3.1 Haapsalu linna üldplaneering (kehtestatud 24.11.2006 Haapsalu Linnavolikogu otsusega nr 84);
3.2 Holmi kallas 18 detailplaneering (kehtestatud 23.09.2005 Haapsalu Linnavolikogu otsusega 215).
Koostatava planeeringuga tehakse ettepanek muuta üldplaneeringut ja tühistada krundil varem kehtinud planeering.

4. Nõuded koostatavale planeeringule
4.1	Detailplaneering koostada digitaalselt mõõdistatud geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M1:500, millele on kantud kehtivate maakasutuste piirid, olemasolevad ehitised, kõrghaljastus, tehnovõrgud.

4.2 Planeeringuga esitada:
Kuna planeeringuga tehakse ettepanek muuta Haapsalu linna üldplaneeringut, siis tuleb esitada planeeringuala kontaktvööndi funktsionaalsed ja linnaehituslikud seosed, planeeritud krundijaotuse, hoonestuse mahu ja tüübi valiku põhjendus, näidata ära planeeringu ettepaneku sobivus olemasolevasse linnaruumi ja naaberkrundile planeeritud korterelamutega.
Hoonestuse mahtudes ja kõrgustes tuleb arvestada piirkonna hoonestuse üldise iseloomuga.
4.2.1.	Olemasoleva olukorra iseloomustus. Esitada planeeringualale ulatuvad kitsendused ja arvestada nendega detailplaneeringu lahenduse väljatöötamisel.
4.2.2.	Võttes arvesse olemasolevat situatsiooni esitada kruntimine ja planeeritud kruntide ehitusõigus:
- planeeritava maa-ala võimalikud kasutamise sihtotstarbed: väikeelamumaa pereelamute ehitamiseks);
- planeeritud kruntide piirid;
- hoonete lubatud suurim arv krundil: 2;
- suurim lubatud ehitusalune pindala: määrata planeeringuga (täisehitusprotsent mitte suurem 28);
- hoonete lubatud suurim kõrgus kuni 8,5 m;
- määrata hoone 0,0 absoluutne kõrgus.
4.2.3.	Krundi hoonestusala piiritlemine. Määrata ehitusjoon tänavate suhtes, elamute paigutamisel arvestada vaadetega viigile.
4.2.4.	Arhitektuurinõuded ehitistele:
- korruselisus: üks kuni kaks korrust, Kaluri tn äärsetele elamutele võib näha ette väiksemahuliste kõrgemate osadega nö vaatetorni võimalus, põhimahu suurim lubatud kõrgus 8,5m
- ehitiste katusekalle või selle vahemik: lamekatus või madal kaldkatus räästanurgaga kuni 15o;
- kohustuslik ehitusjoon: ehitusjoon määrata Kaluri tänava ja Suure viigi äärse Holmi kalda tänava järgi. Soovitatav lamekatustega elamud, kaldkatuse puhul elamute põhimahu katuseharja joon paralleelne ehitusjoonega;
- katusekatte ja välisviimistluse lubatud materjalid: määrata planeeringuga (soovitavalt heleda tooniline välisviimistlus – krohv, puit, fassaadikivi), mitte kasutada naturaalseid viimistlusmaterjale imiteerivaid materjale (plekist kiviimitatsioon, plastist voodrilaua imitatsioon jms).
- määrata elamute +- 0.00 kõrgus arvestades üleujutusohuga, mitte madalamale kui 2,2 m.
4.2.5.	Haljastuse ja heakorra põhimõtted:
- anda haljastuse põhimõtted (säilitatavad, istutatavad puud), pereelamute ja korterelamute vahele näha soovitavalt ette kõrghaljastus; 
-  kruntide piirete põhimõtteline lahendus: tänava äärsed piirded (h<1,3m) ja väravad puidust või metallist esinduslikuma lahendusega, kruntide vahelised piirdeks võib olla lihtne haljastusega tihendatud võrkpiire.
- vertikaalplaneerimise põhimõtted (maapinna kõrguse muutmine, kruntide planeeritud kõrgused – määrata arvestades üleujutusohuga krundil, sadevete ärajuhtimine); 
- pinnakatted.
4.2.6.	Liiklus- ja parkimiskorraldus:
- pereelamukruntidele planeerida vähemalt kahe auto parkimiskohad;
- krundile pääsu asukoht ja/või piiri osa kust kohast väljasõidu rajamine on keelatud.
4.2.7.	Tehnovõrkude ja –rajatiste asukohad:
anda koostöös võrguettevõtetega lähtudes kavandatavast arvutuslikust tarbimisvõimsusest (veevarustus, heitvee kanalisatsioon, sademevete ära juhtimine, küte, elektrivarustus, sidevarustus, tänavate välisvalgustus, hüdrantide paiknemine).
4.2.8.	Keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks: lahendada jäätmekäitluse korraldamine.
4.2.9.	Servituudid: kui planeeringu lahendus tingib servituutide seadmise vajaduse, näidata planeeringus servituudialad s.h trasside servituudid.
4.2.10.	Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused: lahendada vastavalt EV 809-1:2002.

4.3. Kui koostatav detailplaneering ei vasta käesolevas lähteülesandes esitatud tingimustele ulatuses, mis ei muuda lähteülesandes sisalduvaid üldisi seisukohti ning linnavalitsus ja linnavolikogu juhtivkomisjon on muudatustega nõustunud, ei kuulu lähteülesanne muutmisele.

5. Detailplaneeringu koosseis
5.1 Situatsiooniskeem;
5.2 Tugiplaan M 1:500;
5.3 Detailplaneeringu põhijoonis M 1:500;
5.4 Tehnovõrkude planeering M 1:500;
5.5 Detailplaneeringu lahenduse illustratsioon;
5.6 Seletuskiri.

6. Koostöö planeeringu koostamisel
Planeeringu koostaja kaasab planeeringu koostamisse planeeritava maa-ala õiguslikul alusel maakasutajad ja teeb koostööd olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega.

7. Detailplaneeringu esitamine ja kooskõlastamine
Detailplaneeringu projekt (paberkandjal ja pdf ning dwg või dgn failina) esitatakse ehitus- ja planeerimisosakonnale läbivaatamiseks ja lähteülesandele vastavuse kontrollimiseks.
Detailplaneeringu projektile hangitakse planeeringu koostaja poolt kooskõlastus:
7.1 Haapsalu Linnavalitsuselt (aselinnapea, maakorraldusosakonna juhataja, linnaarhitekt, linnakeskkonna osakonna juhataja);
7.2 Muinsuskaitseametilt;
7.3 Lääne-Eesti Päästekeskuselt;
7.4 Lääne maavanema poolt määratud täiendavad kooskõlastused juhul, kui maavanem need määrab.

Detailplaneering suunatakse pärast kooskõlastamist avalikule väljapanekule. Juhul, kui avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel tehtud paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused, on vajalik hankida uued kooskõlastused.
Lõplikult kooskõlastatud planeering esitatakse Haapsalu Linnavalitsusele:
-	4 komplekti paberkandjal;
-	digitaalselt, pdf ja dwg või dgn failina;
-	1 detailplaneeringu põhijoonis.

8. Detailplaneeringu avalik väljapanek ja arutelu
Vastu võetud detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja arutelu korraldab ehitus- ja arhitektuurigrupp koos planeeringu koostajaga.

SELETUSKIRI
Eelnõule „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Holmi kallas 18, Haapsalu)“

Algatamise ettepaneku linnale tegi maa-omanik OÜ Idaser, kes soovib planeerida 5929 m2 suurust tootmismaakrunti elamumaaks, jagada see väikeelamukruntideks, millele määrataks ehitusõigus pereelamute ehitamiseks.
Üldplaneeringu kohaselt on maa-ala sihtotstarbeks kuni kolme korruseliste korterelamute maa.

Praegu kehtib Holmi kallas 18 krundil 23.09.2005 Haapsalu Linnavolikogu otsusega 215 kehtestatud detailplaneering, mis vastab linna üldplaneeringule. Planeering lubab maa-alale ehitada kahe-kolme korruselisi korterelamuid. Seda planeeringut ei ole ellu viidud, ei ole moodustatud korterelamukrunte, ei ole projekteeritud ega ehitatud korterelamuid. Seega Holmi kallas 18 krunt on jätkuvalt tootmismaakrunt, mida soovitakse planeerida pereelamukruntideks.

Kuna planeerimisele tulev maa-ala külgneb ühelt poolt kolme korruseliste korterelamute maaga (olemas kehtiv detailplaneering) ja teiselt poolt Holmi kalda tänava äärsete pereelamukruntidega, siis on võimalik Holmi kallas 18 krundile planeerida nii kahekorruselisi pereelamuid kui kahe-kolme korruselisi korterelamuid.

Algatatava planeeringuga tehakse ettepanek kruntida maa-ala kuueks elamukrundiks, millele määratakse ehitusõigus ja hoonestustingimused, liiklus- ja parkimiskorraldus, tehnovõrkude põhimõttelised asukohad, haljastuse laad.

Haapsalu linnas on planeeritud suhteliselt palju uusi korterelamumaid, kuid vähe on hoonestamata krunte pereelamute ehitamiseks. Oleme seisukohal, et antud asukohas on võimalik planeerida uute pereelamute grupp.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Toivo Hein, aselinnapea
13.03.2009