VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								27. aprill 2007 nr 20

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.03.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 17 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed K. Aigro, N. Koropets, M. Mutt, A. Tšerepanov.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Märt Maiste, aselinnapea Talis Vare jt (registreerimisleht lisatud).

KUULATI volikogu esimehe Arder Väli informatsiooni: volikogu juhatus fikseeris 19. aprilli koosolekul muudatused reformierakonna fraktsioonis, mis on vormistatud 30. märtsi 2007 koosoleku protokolliga:
1.1.	Seoses Reformierakonna fraktsiooni liikme Lauri Luige asumisega Riigikogusse, on tema asemel uueks fraktsiooni liikmeks volikogu asendusliige Heino Tamm, mis hakkab kehtima hetkest, kui see on volikogul teadmiseks esitatud.
1.2.	Reformierakonna fraktsiooni uueks esimeheks valiti Mati Seppi, kes kuulub Haapsalu põhimääruse järgi nüüd ka volikogu juhatuse koosseisu.

Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.

Häältega poolt 16 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 20. istungi päevakord:
1. Arupärimine nr 1
Ettekandja				linnavalitsus
2. Arupärimine nr 2
Ettekandja				linnavalitsus
3. Arupärimine nr 3
Ettekandja				linnavalitsus
4. Arupärimine nr 4
Ettekandja				linnavalitsus
5. Arupärimine nr 5
Ettekandja				linnavalitsus
6. F.J. Wiedemanni skulptuuri ja pargi ideekavandi kooskõlastamine (Õhtu kallas 2, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			kultuurikomisjon
					kommunaalkomisjon
7. Detailplaneeringu kehtestamine (Niine tn 17, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
8. Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Karja-Mihkli park, Väikese-Viigi haljasala, Kiltsi tee haljasala II ja Lossiplats)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
9. Esindajate muutmine Eesti Linnade Liidu üldkoosolekul ja volikogus
Ettekandja				õiguskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Arupärmine nr 1

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
05.04.2007 „Lääne Elu“ artiklis saame lugeda, et Karja tänava sillutis laotakse ümber. Millises ulatuses laotakse Karja tänava sillutis ümber? Mille alusel ümbertegemise tööd teostatakse? Kas on tellitud uus projekt? Millal on töö lõpptähtaeg?
Vastus:
Karja tänava sillutis laotakse ümber lõigul Kivilille kauplus (k.a ülekäigukünnis) kuni Pizza Grande esine ülekäigukünnis. Tööd tehakse vastavalt kokkuleppele, mille aluseks on töövõtulepingu nr 601 27.03.2006 ja selle Lisa 14.09.2006. Uut projekti tellitud ei ole. Töö lõpptähtaeg on 04.06.2007.

Küsimused ettekandjale.
U. Sukles (1) – soovis teada, mida sisaldab 14. septembri lepingu lisa?
Vastas T. Hein – sisaldab tehtavate tööde nimestikku ja tähtaegu, k.a ka see, mida praegu tehakse. On kokku lepitud kriteeriumid, millele tehtav töö peab vastama.

U. Sukles (2) – küsis, mitu ruutmeetrit tehakse Karja tänav korda ja kui mitu ruutmeetrit jääb mais-juunis 2007 tegemata?
Vastas T. Hein – graniitkiviga kaetud pinda on 2500 m2, u 1300-1400 m2 tehakse korda, u 1000 m2 jääb momendi seisuga kokkuleppe järgi tegemata.

U. Sukles (3) – miks väitsite Lääne Elus valesti, et garantiiremondi käigus tehakse tervikuna Karja tänav ümber laotud?
Vastas T. Hein – Lääne Elu väide ei ole tõene, linnavalitsus ei ole väitnud, et sel suvel tehakse kõik korda. See on olnud ajakirjaniku möödalaskmine.

OTSUSTATI:
võtta vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 2

Arupärimine nr 2

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Kuuldavasti Karja tänava aluspõhi ning ka kivid jäävad samaks. Mille alusel loodetakse, et tänav muutub inimväärseks?

Vastus:
Sillutise aluskihi pealmine ehk paigalduskiht osaliselt asendatakse ja planeeritakse. Samuti asendatakse osaliselt ja laotakse ümber sillutiskivid. Sillutise ebakvaliteetsuse põhjused ei ole aluspõhja sügavamates kihtides, vaid paigalduskihi planeerimises ja kiviladumise puudustes. Enne tööde alustamist lasime tööde tehnokeskusel mõõta aluskihtide tugevuse, leida elastsusmoodul – see vastas normidele. 

Küsimused ettekandjale.
U. Sukles (1) – miks lasite projekti lõpetada, mistõttu on nüüdseks tekitatud moraalne ja materiaalne kahju?
Vastas T. Hein – on erinevaid projekte, näiteks kui on tegemist ehitusega äärelinnas. Või võtame näiteks Väikese viigi, kus oli ka teatud äpardusi, mille tööd olid ka kaks aastat pooleli. Meil ei olnud võimalik jätta Karja tänavat selle objekti iseärasuse tõttu pooleli, ootama sobivat aega. Meil ei olnud kuskile taganeda, me ei saanud pooleli jätta, sest peale tulid kultuurisündmused. Üldsuse surve oli tugev. Ei saanud pooleli jätta kuni kohtuvaidluse lõpuni. 

U. Sukles (2) – miks remonditakse Karja tänava üks osa, teine tänava osa jääb remontimata?
Vastas T. Hein – See oli tolle momendi parim saavutus, kompromiss. Ülejäänud variandid oleksid olnud halvemad.

U. Sukles (3) – kas jääbki nii, et pool Karja tänavat jääb remontimata?
Vastas T. Hein – ei jää nii. Võin kinnitada, et suure tõenäosusega juba selle aasta lõpuks on kogu Karja tänav hästi remonditud. Me tegutseme selle nimel praegu.

OTSUSTATI:
võtta vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 3

Arupärmine nr 3
KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Kas ehitajale on tasutud kogu eelmise lepingu maksumus, kui suures summas? Kas linn sai eelmise suve rikkumise ja ebakvaliteetse töö eest kompensatsiooni ja kui palju?

Vastus:
Ehitajale on tasutud kogu lepingu maksumus ehk 14 200 448 kr.
Linn sai eelmisel suvel toimunud ehitustööde lepingu rikkumiste eest viivisena kompensatsiooni 170 429,40 kr.
Kompensatsioonina linnale ebakvaliteetse töö eest võib vaadelda ka käesoleval aastal puuduste kõrvaldamiseks teostatavaid töid, mis on tagatud ehitusperioodi täitmistagatisega AS Sampo Panga garantiikirja näol 10% lepingu hinnast (1,42 miljon krooni) kehtivusega kuni 21.10.2007.

Küsimused ettekandjale.
U. Sukles (1) – kuulsin väga head lubadust, et aasta lõpuks on Karja tänav täies ulatuses korrastatud. Milliste rahade eest?
Vastas T. Hein – suure tõenäosusega ehitaja raha eest, aluseks on kokkuleppe lisa.

U. Sukles (2) – miks linnavalitsus peab tegema maksumaksja raha eest lisakulutusi, vahetatakse kive ka linna raha eest?
Vastas T. Hein – see oli meie enda otsus. Arvasime, et kivi, mis pandi ja kuidas pandi, ei ole mitte kõige parem. Oli ka kodanike poolt kaebusi, et kivi on kõpskingaga käimiseks väga halb. Seetõttu otsustasime, et paneme kivid ümber - paneme suurema kivi. Ehituse käigus selgus, et Hiinast tellitud kivi jõuab kohale 25. mail. Selgus aga ka see, et remonditööd saavad valmis tunduvalt varem, kui on tähtaeg. Soomlased arvasid, et laiemal kivil on küll parem jalakäijal käia, aga on oht, et auto rataste all hakkab loperdama. Seetõttu leppisime kokku, et soomlased müüvad meile kvaliteetse, paremate omadustega kivi, millega on kaetud Helsingi ja Euroopa paremad teed. Meie tellitud kivi paneme juba varem planeeritud ühe ribana Linnuse peasissekäigu kõnniteeks, mille tee kohta on ka pretensioone, et ei saa ratastoolide, lapsekärudega ja kõpskingades liikuda. Andsime lubaduse, et teeme eraldi siledast kivist hästi läbitava tee. See kivi, mis jääb üle, läheb paigaldamisele Väike-Mere tänavale. Kokkuvõttes: tahtsime parimat kvaliteeti ja usun, et me ka saame selle.

OTSUSTATI:
võtta vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 4

Arupärmine nr 4

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Kelle haldusalasse linnavalitsuse liikmetest Karja tänava sillutise töö kuulub? Kas ja kes võtab poliitilise vastutuse, kui tähtajad venivad ja (või) kvaliteet saab olema samal mitterahuldaval tasemel kui praegu?

Vastus:
Karja tänava sillutise töö läbiviimine kuulub linnavalitsuse liikme Toivo Heina haldusalasse. Loomulikult vastutab ta ka kõikide haldusalasse kuuluvate tööde ja tegemiste õnnestumiste eest. Kuivõrd Karja tänava sillutise kvaliteet jättis soovida, siis vigade parandamisega praegu tegeldakse ja selle edukus saab olema ka vastutuse mõõdupuuks. Kas aga ühendada sillutisepanek poliitikaga (poliitiline vastutus), siis siin peavad kindlasti oma sõna ütlema volikogu liikmed poliitikuna.

Küsimused ettekandjale.
U. Sukles (1) – väide, et Karja tänav on aasta lõpuks ümber laotud ja ei kulutata selleks maksumaksja raha, on hea. Aga kui Karja tänav ei saa aasta lõpuks ümber laotud, kas võtad vastutuse endale?
T. Hein – vastavad sellele küsimusele poliitikud, mina sellele ei saa vastata.

U. Sukles (2) – veebruaris tõstis volikogu linnavalitsuse palkasid, ühtlustati kahe aselinnapea palgad teiste aselinnapeade palkadega. Põhjendati seda Heina ja Maiste kompetentsuse paranemisega. Kas sulle ei tundu, et nn valeväidete alusel petsite volinikke omakasu saamise eesmärgil? Ka teiste vastutuste piirid on linnavalitsusel muutunud hägusteks. Ma ei soovi sinu lahkumist, soovin et Karja tänav saaks 2007. aastal lõpetatud ilma linnaraha kulutamata.
T. Hein – minu ametisoleku otsustab meeskond.

OTSUSTATI:
võtta vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 5

Arupärmine nr 5

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Kes katab kahjunõuded, mida arvatavasti esitavad Karja tänava ettevõtted, millede äritegevus on linnavalitsuse ebaprofessionaalse tegevuse tõttu kaks suve järjest pärsitud?

Vastus:
Igasugune ehitustegevus linnas häirib vähemal või rohkemal määral erinevaid huvigruppe, olgu need asutused, äriettevõtted või lihtsalt linnakodanikud. Kõik oleneb ehitustegevuse asukohast, ajast ja ulatusest. Teha Haapsalu peatänava, Karja tänava, kapitaalremonti kedagi häirimata, on võimatu. Karja tänava ettevõtjad on sellest aru saanud, nagu ka sellest, et nad peavad arvestama oma asukoha tõttu avalikku huvi. Nad on aru saanud, et kogu tegevusel on hilisem positiivne mõju ka neile - teostatavad tänava ümberehitustööd tõstavad asukoha miljööväärtust ja atraktiivsust ja seega ka seal asuva kinnisvara väärtust ning äritegevuse intensiivsust.
Pealegi sellel aastal teostatavad remonttööd sõiduteel häirivad ümbruskonna elu ja äritegevust võrreldes eelmise aastal toimunuga minimaalselt, kuivõrd ehitustegevus toimub vaid sõiduteel, piiratud alal ja ajavahemikus, enne intensiivse suvitus-(äri)perioodi algust.
Seega, arvestades, et kahjunõudeid ei esitatud ka eelmisel aastal, kui ehitustegevus tõsiselt segas ettevõtete tegevust, võib seda teemat arutada vaid teoreetilises plaanis.

Küsimused ettekandjale.
U. Sukles (1) – Kas 2007. aasta lõpuks saab Karja tänav tervikuna ümber laotud ja mis raha eest?
T. Hein – 2007. aasta lõpuks saab Karja tänav ümber laotud tõenäoliselt ettevõtja raha eest.

U. Sukles soovis öelda repliiki, kuid A. Ammas protesteeris, kuna volikogu reglement ei näe arupärimise juures ette repliikide esitamist.

OTSUSTATI:
võtta vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 6

F.J. Wiedemanni skulptuuri ja pargi ideekavandi kooskõlastamine (Õhtu kallas 2, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Haapsalus on elanud suur keelemees F.J. Wiedemann. Linnas on tema nimeline tänav ja skväär. 2007. a detsembris möödub 120. aastat tema surmast. Linnavalitsus on kavandanud olemasoleva haljasala uuendamise ja sellele lahendusele skulpturaalne osa lisamise.

Kavandi kohaselt saab park tsentraalse lahenduse. Kolmnurkset skvääri läbivad ristuvad jalgteed. Pargi keskel teede ristumispaigas asub 10 m diameetriga plats, millele on kujundatud F.J. Wiedemanni signatuur.

Lahe kaldaga paralleelset jalgteed ääristab madal betoonrinnatis, millele paigaldatakse ka puidust istmed. Sama rinnatis piirab platsi linnapoolset kaart. Platsi saaks kasutada mitmesuguste ürituste läbi viimiseks nagu võiks vabaõhu tunnid, luuleõhtud jms.

Rinnatisega jalgtee jagab pargiala nii, et puud ja varjud jäävad istujate selja taha, ettepoole avar vaade merele.
Pargiala vasakule poole asetatakse murusse nn sõnakivid – lõigatud graniitkivid, mille poleeritud pealispinnale graveeritakse erinevates F.J. Wiedemanni poolt uuritud murretes sõna „keel”. Neid kive saab parki paigaldada ja lisada ajapikku, vastavalt linna rahalistele võimalustele. Ettepaneku selle sõna kasutamiseks tegid TA Keele ja Kirjanduse Instituudi inimesed, kellega linn kavandi koostamisel koostööd tegi.
Klassikalises võtmes Wiedemanni portree asukoht on pargi keskosas, vaatega lahele, kuid mitte keset platsi.

Pargi haljastuse lahendus täpsustatakse vastava ala spetsialistidega. Vastavalt L. Tarangu dendroloogilisele hinnangule, on haljasalalt maha võetud vanad ja haiged puud. Säilitatud on kõik heas seisukorras puud. Uusi puid istutatakse Õhtu kalda tänava äärde toetamaks nn pargi seinu. Kalda äärsele on kavas istutada üleujutustele vastupidavad õitsvaid põõsaid.
Kuna olemasolev kaldakindlustus on lagunenud ja selle äär roostunud, siis on plaanitud koos raudteetammi lõpliku valmimisega rajada ka pargi esisele uus kaldakindlustus. Seejuures täidetakse roostunud ala ca 10 m.

Pargi ja skulptuuri ideekavandi on koostanud skulptorid Aili Vahtrapuu ja Mari-Liis Tammi-Kelder.
Peale ideekavandi heakskiitmist koostatakse pargi tööprojekti. Me näeme ette skulptuuriga pargi rajamist etapiliselt: 1) kaldakindlustus, 2) teed ja platsid, 3) valgustus. 4) haljastus, 5) sõnakivid, 6) portreeskulptuur.

Kuna sel aastal rajatakse raudteetammile valgustatud kergliiklustee, siis koos pargiga saaks antud ala lahendus terviklik.
Lisaks käesolevale seletuskirjale esitame volikogule ka ideekavandi autorite seletused.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.
U. Seppi – avaldas kahtlust, kas vandaalidel ei ole liialt käepärane lõhkuda vaid 2 meetrist skulptuuri?
T. Hein – praegu on kavandatud nii. Lõplik valmimine on kavandatud 2009.- 2010. aastaks.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Andres Ammase kaasettekannet.
Komisjonis arutati eskiisi koos autorite ja linnavalitsuse ametnikega. Arvame, et linnavalitsus on õigel teel.
Komisjon pidas vajalikuks esitada eelnõu redaktsioonilise parandusega, sõnastades punkt 1 „Võtta F.J. Wiedemanni skulptuuri ja pargi rajamisel aluseks ideekavand vastavalt lisale 1.” Jäik sõna „kooskõlastamine” on asendatud sõnaga „Võtta aluseks”, mis annab edaspidi raskusteta arvestada linnakodanike arvamuste ja ettepanekutega.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu muudetud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada kultuurikomisjoni esitatud eelnõud.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud. Redaktsioonilist muudatust hääletada ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud muudetud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 120 „F.J. Wiedemanni skulptuuri ja pargi ideekavandi kooskõlastamine (Õhtu kallas 2, Haapsalu)” (protokolli juures).

Lahkus J. Karilaid. Osaleb 16 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 7

Detailplaneeringu kehtestamine (Niine tn 17, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Planeeritav ala (endise saun-pesumaja krunt) asub Haapsalu kesklinnas, segahoonestusega elurajoonis, kus kõrvuti pereelamutega paiknevad põhiliselt neljakorruselised korruselamud ja vana tapamaja lammutamisel olevad tootmishooned.
Planeeritav krunt on olnud pikka aega kasutusel ärimaana (saun-pesumaja, kauplused, baar jms) ja praegu seisavad hooned kasutuseta.

Krundi praegune omanik Quattro Invest OÜ tegi Haapsalu linnale ettepaneku Niine tn 17 krundi planeeringu algatamiseks, et anda sellele täiendav sihtotstarve „korruselamumaa” ja määrata vastav ehitusõigus ning hoonestustingimused, millele vastavalt asuksid omanikud hoonet ehitama ja krunt saaks aktiivse kasutuse.
Olemasolevast hoonestusest on plaanitud rekonstrueerida Haava tn äärne kahe korruseline osa. Niine tänavaäärne hoonemaht lammutatakse, samuti õuealal asuv amortiseerunud katlamaja ja alajaam (vajalik ehitada uus alajaam).

Käesoleva planeeringuga tehakse ettepanek, mis vastab linna üldplaneeringule. Antud piirkonna juhtfunktsioonid on elamu- ja ärimaa. Suurim lubatud korruselisus on 4.
Niine 17 krundile on kavandatud sihtotstarbed on75% - korruselamumaa ja 25% ärimaa.
Kavandatud hoonestus asub endise saun-pesumaja asukohal ja järgib tänavate ehitusjooni.
Elamule moodustub privaatne suletav siseõu.
Haava tn äärne hoonemaht – 4 korrust (kaks korrust rekonstrueeritakse ja kaks korrust ehitatakse juurde) + kelder; Niine tn äärse 3 korrust + kelder. Hoone kavandatakse lamekatusega, mille parapeti kõrgus ei ületa olemasoleva viilkatuse kõrgust. Elamu arhitektuurne laad on kaasaegne, viimistluseks klaas, soojustuskrohv jms.

Äripinnad saab ehitada esimesele või keldrikorrusele, korterid ülemistele korrustele. Keldrisse on võimalik ehitada elanike panipaigad.
Maksimaalne korterite arv on 50 ja parkla kohti saab rajada 63. Elanike põhiline parkimine toimub väravatega suletaval siseõuel ja Haava tänava ääres. Liiklusohutuse seisukohalt on elanike krundile sõit kavandatud Niine tänavalt ja väljasõit Haava tänavale, kus liiklusintensiivsus on oluliselt madalam. Planeerimisel tehti koostööd linna liikluskomisjoniga.

Planeeringu käigus koostati insolatsiooni graafikud Haava 3 ja Niine 15 pereelamute suhtes. Aluseks võeti mõlemal juhul maksimaalne 4-korruselise hoone maht. Mõlema hoone suhtes oli päikese otsekiirgus pereelamutele üle normatiivse aja.
Planeeringu eskiislahendust arutati avalikul arutelul, kus osalesid naaberkruntide omanikud. Planeeringu avalikustamise ajal täiendavaid kirjalikke ettepanekuid ega proteste ei esitatud.

Linnavalitsus on seisukohal, et planeeritud krundile elamufunktsiooni andmine on põhjendatud. Elamu paikneb asukohas, mille lähiümbruses asuvad nii kaubandus-teeninduskeskus kui ka lasteaed, kool, spordihoone. Krundile saab rajada privaatse õueala, tagada vajaliku parkimise. Ärifunktsiooni vähenemine krundil on samuti aktsepteeritav, kuna tänavate ääres on parkimisala piiratud ja elamusse ei saa kavandada elanikke häirivaid ärisid (müra, ööpäevaringne parkimine jms).
Hoonele kavandatud mahud on iseloomulikud antud piirkonnale. Haava ja Niine tänavate nurka markeerib tugevamalt kõrgem hoone osa.

Krundi välja arendamine toob kaasa antud piirkonna miljöö paranemise. Kasutuseta amortiseerunud hooned ei ole üksnes väljanägemiselt linna sobimatud, vaid vähendavad elamurajooni üldist turvalisust.
Planeering on kooskõlastatud ja avalikustatud vastavalt nõuetele.
Seega eeltoodut arvesse võttes, teeb linnavalitsus ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
U. Sukles – soovis teada, kas vana maja jääb alles ja mis toimub üle tänava krundil, kus on suur kivihunnik?
T. Hein – tutvustas plaani pealt hoone muudatusi, kivihunniku alune maa on taas omanikku vahetanud ja kuuldavasti soovib praegune omanik ehitada krundile korterelamu.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 121 „Detailplaneeringu kehtestamine (Niine tn 17, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Karja-Mihkli park, Väikese-Viigi haljasala, Kiltsi tee haljasala II ja Lossiplats)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Karja-Mihkli haljasala, Väikese-Viigi haljasala ja Kiltsi tee haljasala II maaüksused kuuluvad taotlemisele sotsiaalmaana MaaRS § 28 lg 1 p 4 alusel ning otsustajaks on maavanem. Taotletavatel maaüksustel asuvad linna hooldatavad haljasalad-pargid. Maadel erastamistaotluse nõuet ei ole.

Lossiplats kuulub taotlemisele linna omandis oleva rajatise teenindamiseks vajaliku maana MaaRS § 28 lg 1 p 1 alusel ning otsustajaks maavanem.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
A. Väli - kui tõenäoline on taotluse õnnestumine?
T. Hein – loodame, et raskusi ei teki. Kui on nn ärimaa lõhna, siis võib riigil tekkida huvi.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 122 „Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Karja-Mihkli park, Väikese-Viigi haljasala, Kiltsi tee haljasala II ja Lossiplats)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Esindajate muutmine Eesti Linnade Liidu üldkoosolekul ja volikogus

KUULATI õiguskomisjoni aseesimehe Mati Seppi ettekannet.
Seoses volikogu Reformierakonna fraktsiooni liikme Lauri Luige asumisega Riigikogusse on vajalik tema asemele Eesti Linnade Liidu üldkoosolekul nimetada uus esindaja. Arvestades volikogu Reformierakonna fraktsiooni ettepanekut teha volikogule ettepanek muuta Haapsalu Linnavolikogu 25.11.2005 otsust nr 19 alljärgnevalt: 1. Nimetada Eesti Linnade Liidu üldkoosolekule (Linnade Päevale) Haapsalu linna esindajad ja nende asendajad Ingrid Danilov, tema asendajaks Martin Schwindt; Alo Lõps, tema asendajaks Mihkel Mutt. Ingrid Danilov esitati kui Haapsalu linnapea.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 123 „Esindajate muutmine Eesti Linnade Liidu üldkoosolekul ja volikogus” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees

Väljaspool istungi päevakorda esitas Haapsalu aselinnapea Toivo Hein kirjalikult informatsiooni „Ehitus-remonditööd Haapsalu linnas 2007. a, investeeringud” ja vastas volikogu liikmete küsimustele.