VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								29. juuni 2007 nr 22

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.41.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 18 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed: Teet Kallasvee, Tiit Moor, Tatjana Panfilova.

Külalised linnavalitsuse liikmed: aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Talis Vare (registreerimisleht lisatud).

Arutati juhatuse esitatud päevakorda.
Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.

Häältega poolt 18 volikogu liiget
OTSUSTATI:

kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 22. istungi päevakord:

1. Haapsalu linna 2007. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon
2. Haapsalu linna 2006. aasta majandusaasta aruande kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			revisjonikomisjon
					rahanduskomisjon
3. Haapsalu Gümnaasiumi põhimääruse muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon
4. Haapsalu Täiskasvanute Gümnaasiumi põhimääruse muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon
5. Haapsalu linna aukodaniku nimetamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon
6. Loa andmine Sihtasutuse Haapsalu Piiskopilinnuse Fond asutamise ettevalmistamiseks
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandjad			rahanduskomisjon
					kultuurikomisjon
7. Loa andmine riigihanke „Haapsalu linna haljastuse hooldamine perioodil 2008 – 2012” korraldamiseks
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon
8. Haapsalu turismiarengukava kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon
9. Umani linna ja Haapsalu linna vahelise koostöömemorandumi kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon
10. Vara võõrandamine avalikul kirjalikul enampakkumisel (kinnistu Jaani tn 2 12/15 osa kaasomandist)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
11. Vara võõrandamine otsustuskorras (Lihula mnt 1-4, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
12. Mitteeluruumi mõttelise osa võõrandamine (Karja tn 10, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
13. Detailplaneeringu kehtestamine (Pargi tn 8, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
14. Westmeri sadama akvatooriumi piiride kooskõlastamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
15. Haapsalu linna ametiasutuste vanem- ja nooremametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjoni koosseisu muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
16. Haapsalu linna 2007. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna 2007. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Ettepanek võtta vastu Haapsalu linna 2007. aasta teine lisaeelarve tulud summas 2 350 000 krooni, kulud summas 6 150 000 krooni ja finantseerimistehingud summas miinus 3 800 000 krooni.
Muuta Haapsalu Linnavolikogu 22.12.2006 määrusega nr 24 kinnitatud “Haapsalu linna 2007. aasta eelarve” vastavalt eelnõu lisadele 1-3.

Tulud
Haapsalu linna viie kuu maksude laekumise põhjal võib prognoosida täiendavaid maksulaekumisi aasta lõpuks kokku ca 1800 000 krooni. Suurema osa üle laekumisest moodustab füüsilise isiku tulumaks, mida laekub aasta lõpuks planeeritust 1500 000 krooni enam. Maamaksu laekub aasta lõpuks prognoositust 250 000 krooni rohkem ja täiendavalt laekub käesoleval aastal müügimaksu 50 000 krooni. Kuna müügimaksuga maksustamine lõpetati 2006. aasta 1. oktoobrist, siis käesoleva aasta eelarvesse müügimaksu laekumisi ei planeeritud. 50 000 krooni ulatuses on laekunud võlglastelt sisse nõutud müügimaks eelnevate perioodide eest.
Varade müügi eelarve koostamisel käesolevaks aastaks ei arvestatud eluruumide müüki üürnikele. Käesolevaks ajaks on selgunud eluruumide tegelikud müügimahud. Prognoositavalt laekub korterite müügist üürnikele 400 000 krooni. Mitteeluruumide müügist laekub prognoositust 150 000 krooni enam.

Kulud
Täiendavad kuluvajadused erinevatel tegevusaladel on tekkinud peamiselt kaupade-teenuste hindade kallinemisega, planeeritust suurema miinimumpalga kehtestamisega Vabariigi Valitsuse poolt ja seoses täiendavate investeeringutega.
Linna teed ja tänavad (04510) kulutused suurenevad 223 500 krooni ulatuses seoses vajadusega suurendada parkimiskohtade arvu linnavalitsuse hoone juures ja Rüütli tn alguses. Linnuse peavärava esisel sissekäigul vahetatakse kõnnitee osas munakivi sillutis sileda sillutise vastu.
Haljastus (05400) kulud vähenevad 60 000 krooni võrra, kuna loobuti linnuse sisehoovi lillepeenra rajamisest.
Elamumajanduse arendamine (06100)-550 000 krooniga jätkatakse 2004 aastal alanud koostööprojekti Kredex-ga sundüürnikele munitsipaalüürikorterite ostmiseks. Kredexi kaudu on aasta lõpuni võimalik saada veel 1000 000 krooni, millele linna peab lisama täiendavalt 50% omaosaluse.
Tänavavalgustuse (06400) kulud suurenevad seoses Vaba tn. tänavavalgustuse rekonstrueerimisega. Linnuse projekti raames vahetatakse välja osa Vaba tänava parkla juures asuvast tänavavalgustusest. Seoses sellega on otstarbekas rekonstrueerida valgustus kogu tänava ulatuses.
Laste Muusika ja Kunstikool (08105)- kulutused suurenevad kokku summas 17 408 krooni seoses kasvanud miinimumpalgaga ja vajadusega maksta personalile täiendavat tasu õhtu- ja öötundide eest.
Haapsalu Piiskopilinnuse SA (082032) - algselt Haljastuse eelarvest linnuse siseõuele planeeritud lillepeenrast loobuti ja selle asemel eraldatakse 60 000 krooni SA-le. Sihtasutus vajab täiendavaid vahendeid seoses haljastustööde mahtude suurenemisega ja hindade kallinemisega Piiskopilinnuses.
Haapsalu Kultuurikeskus (08202)- Haapsalu Kultuurikeskuse juurde asutati Kammerkoor mida juhivad 2 koorijuhti. Koorijuhid on arvatud kultuurikeskuse personali koosseisu. Seoses sellega on kultuurikeskuse täiendav personalikulu vajadus 85 000 krooni.
Lasteaia Tõruke, Vikerkaar, Pääsupesa, Päikesejänku ja Tareke - personalikulud suurenevad kokku summas 169 426 krooni seoses kasvanud miinimumpalgaga ja vajadusega maksta personalile täiendavat tasu õhtu- ja öötundide eest.
Lasteaia Tareke- investeeringud suurenevad 1300 000 krooni võrra seoses vajadusega renoveerida lasteaia hoone. Tareke avab 2007. aastal täiendava sõimerühma. Rühmaruumidena võetakse kasutusele senised rendipinnad, mille ümberehituseks kulub ca 665 000 krooni, välisuste ja akende vahetus maksab 110 000 krooni, köögi ja pesuruumi remont 140 000 krooni, katus 315 000 krooni, fassaad 1850 000 krooni, muudeks kuludeks 70 000 krooni ja mööbli soetamiseks 50 000 krooni, mis teeb kokku 3 200 000 krooni.
Linna eelarves on töödeks ette nähtud 400 000 krooni, haridusministeeriumi poolt on eraldatud toetusena 1000 000 krooni ja hasartmängumaksu nõukogu poolt eraldatud toetus 500 000 krooni. Kavandatud tööde teostamiseks jääb puudu 1300 000 krooni.
Haapsalu koolide -personalikulud suurenevad kokku summas 217 666 krooni seoses kasvanud miinimumpalgaga ja vajadusega maksta personalile täiendavat tasu õhtu- ja öötundide eest summas 142 899 krooni ja vajadusega tasustada Haapsalu Gümnaasiumi avatud pikapäeva õpetaja  summas 51 187 krooni ja Wiedemanni kooli koduõpe summas 23 580 krooni.
Haapsalu koolide – majandamiskulud suurenevad seoses koolide õpilaste toidupäeva maksumuse suurenemisega alates 01.03.2007. Lisaks vajavad toitlustamist pikapäeva rühma lapsed. Täiendavalt on vajadus katta koolitoidu kulud summas 387 000 krooni
Haapsalu Gümnaasium- majandamiskulud suurenevad lisaks koolitoidule veel summas 60 000 seoses vajadusega rakendad koolis e-õpe.
Investeeringute suurenemist on planeeritud summas 1550 000 krooni. Abiruumide rekonstrueerimiseks on 2007. eelarves kavandatud 2 000 000 krooni. Vastavalt koostatud rekonstrueerimise projektile viis linnavalitsus läbi riigihanke, mille tulemusel osutus vajalike tööde kogumaksumuseks ca 3 550 000 krooni. Seega täiendavate vahendite vajadus hankelepingu sõlmimiseks ja tööde lõplikuks teostamiseks on 1550 000 krooni.
Haapsalu Sotsiaalmaja (10200) - investeeringud suurenevad summas 950 000 krooni. Kapitaalremonti vajavad küttetorustik, vee- ja kanalisatsiooni välistrassid. Tehnovõrkude rekonstrueerimise projekti alusel viidi läbi riigihange. Riigihanke tulemusel selgus, et vältimatute tööde teostamiseks ja hankelepingu sõlmimiseks on vaja investeerida 2 250 000 krooni. Sotsiaalministeeriumi poolt on toetusena eraldatud 1300 000 krooni. Puudu jääb 950 000 krooni.
Perekondade ja laste sotsiaalne kaitse (10402)- toetused suurenevad 20 000 krooni võrra seoses perekonnas hooldamise toetusvajaduse suurenemisega. Majandamiskulud suurenevad 120 000 krooni seoses vajadusega katta täiendavad kulud laste hooldamise eest turvakodus ja psühholoogilise nõustamise eest.

Finantseerimistehingud
Finantseerimistehingutes kajastuv kohustuse suurenemine summas 3 800 000 krooni on tingitud vajadusest katta laenu arvelt ehituste kallinemine Haapsalu Gümnaasiumis summas 1550 000 krooni, Lasteaias Tareke 1300 000 krooni ja Haapsalu Sotsiaalmajas summas 950 000 krooni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige U. Sukles:
1. Kuidas mõjub Euribori tõus?
Vastas Schwindt. Linna eelarvesse olime juba planeerinud intressi väikese varuga ja peaksime välja tulema. Tegelikud intressi kasvu numbrid selguvad aasta lõpupoole ja oktoobris-novembris loodame esitada volikogule ka kolmanda lisaeelarve, siis saab korrigeerida.

2. Lugesin lehest, et linnavalitsus on jätnud kasutamata ühe koha, 19 000 kr maksumusega, reisivõimaluse Läänemaa Omavalitsuste Liidu vedamisel Hispaaniasse. Kas linnavalitsusel on kavas see summa tagasi küsida?
Vastas Schwindt. Linnavalitsusel ei ole plaanis raha tagasi küsida. Raha kasutamine on LOVL teha.

KUULATI rahanduskomisjoni aseesimehe Kaido Antsve kaasettekannet.
Komisjon arutas eelnõud ja esitas muudatusettepaneku, mida vaatleme eelnõu teisel lugemisel.
Ettepanek: 1. Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2. Muudatusettepanekud esitada ühe tunni jooksul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
1. Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
2. Muudatusettepanekud esitada ühe tunni jooksul kella 15.14-ks.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna 2006. aasta majandusaasta aruande kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Ettepanek kinnitada Haapsalu linna 2006. aasta majandusaasta aruanne, mille koosseisu kuuluvad Raamatupidamise 2006. aastaaruanne koos lisadega Bilanss mahus 81 054 000 krooni; Tulem summas miinus 2 586 000 krooni kahjumit. Eelarve kassalise täitmise 2006. aasta aruanne Tulud summas 150 818 283 krooni; Kulud summas 170 324 316 krooni; Finantseerimistehingud summas 19 506 033 krooni. Reservfondi kasutamise 2006. aasta aruanne summas 2 923 044 krooni.

Vastavalt valla- ja linnaeelarve seadusele koostab linnavalitsus majandusaasta aruande ja esitab selle kinnitamiseks linnavolikogule. Majandusaasta aruandesse kuuluvad:
•	raamatupidamise aastaaruanne koos eelarve täitmise aruandega.
•	tegevusaruanne vastavalt raamatupidamise seadusele;
•	reservfondi kasutamise aruanne;
•	audiitori järeldusotsus.

Raamatupidamise aastaaruanne koos kõigi vajalike lisadega on esitatud tutvumiseks Haapsalu Linnavolikogu kantseleile. Raamatupidamise aastaaruandes kajastatakse kõik toimingud ja saldod tekkepõhiselt analoogiliselt äriühingute aruannetele. Eelarve täitmise aruanne on koostatud kassapõhiselt.

Eelarve täitmise aruanne on koostatud  kooskõlas Rahandusministri 26.01.2004. määruse nr 17 nõuetega ja samast määrusest tuleneval aruande vormil, mida on täiendatud seletavate lisadega. Eelarve täitmise aruandes on kajastatud kõik toimingud ja saldod kassapõhiselt, st tulude tekkimise ajaks on raha laekumine arvele ja kulude tekkimise ajaks on tasumine arvelt.
Eelarve täitmise aruandes on kirjeldatud tulud (tunnus 3); kulud majandusliku sisu järgi (tunnus 4,5,6,15); finantseerimistehingud ja kulud tegevusalade järgi.
Eelarve täitmise aruande veerg “Eelarve koos lisaeelarvetega” kajastab volikogu poolt kinnitatud eelarvet koos 3 lisaeelarvega, veerg “Reservfond” kajastab reservfondi eraldisi vastavalt reservfondi kasutamise aruandele, veerg “Eelarve täiendused” kajastab Linnavalitsuse poolt aruandeaastal tehtud lubatud täiendusi ja muudatusi, veerg “Täiendatud eelarve” sisaldab lõpplikku eelarvet, veerg “Eelarve Täitmine aasta algusest kokku” sisaldab aasta jooksul toimunud tegelikku eelarve täitmist.

Eelarvet on korrigeeritud vastavalt rahandusministeeriumi poolt eelarveaasta jooksul muutunud aruandluse nõuetele. Muudetud on osaliselt eelarve ridade tunnuskoode võrreldes volikogu poolt kinnitatud eelarvega. Nimetatud tunnuste muutmine ei ole muutnud eelarve sisu. Linnavalitsuse poolt täiendatud eelarve tulud, kulud ja finantseerimistehingud on tehtud vastavalt eelarve kinnitamise 27.01.2006. a määrusele nr 02, mille kohaselt on linnavalitsusel lubatud kulusid suunata ümber eelarve kuluartiklite lõikes tegevusala siseselt. Samuti on linna allasutustel kaupade ja teenuste müügist eelarvest ülelaekunud tulusid lubatud kasutada allasutuse majandamiskulude katteks.

Sellest tulenevalt on esialgselt eelarves planeeritud personalikulusid, majandamiskulusid, eraldisi, materiaalsete- ja immateriaalsete varade soetamisi ehk investeeringuid vastavalt vajadusele omavahel ümber jagatud. Vajadus kulusid artiklite lõikes ümber jagada tuleneb sellest, et eelarvet koostades ei ole võimalik tegevusala siseselt täpselt planeerida, milline kulutus kvalifitseerub majandamise, eraldise või investeeringu alla. Operatiivsuse tagamiseks on kulude majandusliku sisu (artiklite) vahel jagamine volitatud linnavalitsusele.
2006. aastaks oli volikogu poolt kinnitatud eelarve ja lisaeelarvete järgi tulusid planeeritud 129 841 127 krooni ning kulusid 151 645 007 krooni. Tulude ja kulude vahe kaeti finantseerimistehingutega summas 21 803 880 krooni. Lisaks laekus täiendavalt tulusid summas 19 206 875 krooni, mis suunati kulude katteks.
2006 aasta eelarve täitmine oli kokku tulude osas 150 818 283 krooni, kulude osas 170 324 316 krooni. Tuludest suuremad kulud  summas 19 506 033 krooni kaeti finantseerimistehingutega sh. kassajäägi vähenemise arvelt summas 10 435 012 krooni ja laenukohustuse suurenemise arvelt summas 9 071 021 krooni.

TULUEELARVE ja TÄITMINE
Lühikokkuvõte erinevatest tuluartiklitest
Maksud (tulukirje 30)
Eelarve tuludest moodustab suurema osa üksikisiku tulumaks, mida laekus planeeritud 67 320 000 krooni asemel 69 205 716 krooni ehk 1885 716 krooni rohkem. Maamaksu laekus planeeritust rohkem 376 615 krooni ning müügimaksu laekus 48 550 krooni planeeritust vähem.
Kokku laekus maksutulusid 2 213 780 krooni võrra ehk 3,1% rohkem, kui eelarves planeeritud.

Kaupade ja teenuste müük (tulukirje 32)
Kokku oli planeeritud eelarves kaupade ja teenuste müüki 19 296 926 krooni laekus 19 076 639 krooni. Alalaekumine summas 215 112 oli tingitud peamiselt äri- ja elamispindade üürilaekumiste vähenemisest.
Toetused (tulukirje 35)
Täiendavalt eelarves planeeritule lisandus riigi ja riigiasutuste poolseid toetusi summas 12 461 156 krooni.
Muudelt residentidelt laekus sihtotstarbelisi toetusi summas 564 691 krooni, mis suunati vastavate kulude katteks.

Materiaalsete ja immateriaalsete varade müük (tulukirje 38)
Eelarves planeeritud 3 275 000 krooni põhivara müügist laekus 3 050 487 krooni. Müümata jäi vara summas 224 513 krooni.

KULUEELARVE ja TÄITMINE

Eelarveaastaks kinnitatud eelarve kulude maht oli 139 500 182 krooni. Kolm lisaeelarvet võimaldasid kulusid suurendada 12 144 825 krooni võrra. Sihtotstarbeliselt laekunud riigi ja riigiasutuste vahenditest suurendati kulude eelarvet summas 11 517 739 krooni ja erasektorist laekunud sihtotstarbeliste vahendite arvelt summas 564 691 krooni, allasutuste kaupade ja teenuste müügi ja üüride ülelaekumiste arvelt suurendati vastavate asutuste kulueelarveid summas 5 768 926 krooni. Eelmise 2005. aasta kasutamata jäänud vahenditest (2005. a sulgemata assigneeringutest) suurendati eelarvet 1 954 449 krooni. Kulude eelarve kokku oli 171 450 812 krooni.

2006.a. kulueelarve tegelik kassaline täitmine oli 170 324 316 krooni. Seega kulutati planeeritust1 126 496 krooni vähem.
Suurim alakulu oli Sotsiaalvaldkonnas, kus jäi välja maksmata toimetulekutoetust summas 397 000 krooni ja teostamata Sotsiaalmaja turvakodu remonditööd summas 489 000 krooni. Vaba aja ja kultuurivaldkonnas jäi kulutamata Piiskopilinnuse renoveerimiseks planeeritud vahendid summas 1 225 000 krooni seoses ehitustööde tähtaja pikenemisega. Ehituseks planeeritud vahendid kanti üle 2006 aastasse.

FINANTSEERIMISTEHINGUD

Finantseerimistehingutega kaetakse eelarve tulude ja kulude vahe. Finantseerimistehingute eelarves kajastatakse käesolevas aruandes laenude ja liisingute tagasimakseid summas 2 637 000 krooni, aktsiate müüki summas 19 955 305 krooni ning osaluse omandamist Piiskopilinnuse Sihtasutuses summas 100 000 krooni. Muutus kassas ja hoiustes ehk kuludeks jagamata vabade vahendite jäägi suurenemine on planeeritud summas 9 340 926 krooni.

ÜLEVAADE RESERVFONDI KASUTAMISEST

Reservfondi suuruseks oli 2 923 044 krooni, mis eraldati järgmiste kulutust katteks:
Üldised valitsussektori teenused			277 353 krooni
Avalik kord ja julgeolek				5 000 krooni
Majandus						485 450 krooni
Elamu- ja kommunaalmajandus			7 000 krooni
Tervishoid						15 000 krooni
Sport, vaba aeg, kultuur ja religioon 			348 002 krooni
Haridus						1785 005 krooni
Finantseerimistehingud				234 krooni
Reservfondi jääk aasta lõpuks oli 0 krooni

ÜLEVAADE HAAPSALU LINNA ENAMUSOSALUSEGA ÄRIÜHINGUTE JA SIHTASUTUSTE MAJANDUSTEGEVUSEST

Haapsalu linna valitseva mõju all olevad ettevõtted riigi raamatupidamise üldeeskirja mõistes on järgmised:
Haapsalu Linnamajandus AS
Haapsalu Linna Spordibaasid OÜ
Haapsalu Veevärk AS
Läänemaa Haigla SA
Haapsalu Piiskopilinnus SA
Haapsalu linna enamusosalusega äriühingute ja sihtasutuste majandustegevust võib pidada heaks. Tütarettevõtetest dividenditulu välja ei võetud.
2005 aastal loobuti osalusest AS-s Haapsalu Kuurort ja müüdi ca 50,1% aktsiakapitalist hinnaga 19 955 305 krooni.

Haapsalu Linnamajanduse AS aktsiakapitalist kuulub linnale 100%. Ettevõtte peamiseks tegevusalaks on kinnisvarahooldus, teede- ja tänavate hooldus ning heakorra hooldus- ja haljastustööde teostamine. Haapsalu Linnamajanduse AS annab tööd keskmiselt 40 töötajale. Müügitulust moodustab kinnisvarahooldus 88% ja heakorratööd 11%. Ettevõte osutas vähesel määral ka tavanditeenust Metsakalmistul ja saunateenust linnasaunas.
Ettevõtte 2005. aasta bilansi andmed:
varade maht 6085 073 krooni;
kohustused 4564 654 krooni;
omakapital 1520 419 krooni;
2005. aasta realiseerimise netokäive 21 496 779 krooni;
2005. aasta puhaskasum 104 035 krooni.

Haapsalu Linna Spordibaasid OÜ kuulub 100% Haapsalu linnale. Ettevõtte peamiseks tegevuseks on linnale kuuluvate spordibaaside haldamine, milleks on Wiedemanni spordihoone, Lihula mnt. Spordihoone, Haapsalu Veekeskus, Haapsalu staadion ja Tuksi spordibaas. Ettevõte tegeleb lisaks veel spordi- ja kultuuriürituste ning treeninglaagrite korraldamisega, majutusteenuste ja toitlustamise korraldamisega,
koostöö arendamisega spordiklubide, asutuste ja ettevõtete vahel Eestis ja välismaal.
Ettevõtte keskmine töötajate arv 2005. aastal oli keskmiselt 40 inimest.
Ettevõtte 2005. aasta bilansi andmed:
varade maht 3 983 014 krooni;
kohustused 2 100 431 krooni;
omakapital 1882 583 krooni;
2005. aasta äritulud kokku 10 136 952 krooni;
2005. aasta puhaskasum 1273 504 krooni.

Haapsalu Veevärk AS aktsiakapitalist kuulub Haapsalu linnale 61,2%. 2005. aastal muutus aktsiate jaotus seoses ÜF projekti raames korraldatud aktsiaemissiooniga. Lisaks Haapsalu linnale on ettevõttes osalus Ridala vallal 8,2%, Oru vallal 1,2%, Taebla vallal 21,1%, Noarootsi vallal 2,9%, Vormsi vallal 0,5% ja Risti vallal 5%. Ettevõte jätkab ÜF projekti realiseerimist, mille kogumahuks on 164 milj krooni. Haapsalu Veevärk AS põhitegevusalaks on vee- ja kanalisatsiooniteenuse osutamine teeninduspiirkonnas. Teeninduspiirkond hõlmab Haapsalu linna, Paralepa ja Uuemõisa alevikku kokku 13 619 elanikuga, kellest veeteenust saavad 95,2% ja kanalisatsiooniteenust 86,4%. Ettevõttes töötab keskmiselt 28 inimest.
Ettevõtte 2005. aasta bilansi andmed:
varade maht 100 778 252 krooni;
kohustused 81 708 485 krooni;
omakapital 19 069 767 krooni;
2005. aasta realiseerimise netokäive 16 600 847 krooni;
2005. aasta kasum 1 892 630 krooni.

Läänemaa Haigla SA on Haapsalu linna poolt asutatud sihtasutus. Sihtasutuse tegevusalaks on eriarstiabi osutamine Lääne maakonnas. Haigla tegevus toimub vastavalt arengukavale aastateks 2004-2015. Eesti haiglavõrgu arengukavas on läänemaale kavandatud üldhaigla. 2005. aastal raviti statsionaarselt 3765 haiget ja kulutati selleks 25 098 voodipäeva. Haiglas teostati 3 626 operatsiooni, nendest 1059 statsionaarset ja 2638 ambulatoorset. Läänemaa Haigla annab tööd 193 inimesele.
Sihtasutuse 2005. aasta bilansi andmed:
varade maht 20 149 145 krooni;
kohustused 4 985 402 krooni;
kapital 15 163 743 krooni;
2005. aasta tegevustulud 42 747 019 krooni;
2005. aasta kasum 1752 533 krooni.

Haapsalu Piiskopilinnus SA on Haapsalu linna poolt 2005. aasta lõpus asutatud sihtasutus. Sihtasutuse eesmärgiks on piiskopilinnuse kompleksi sihipärane ja jätkusuutlik säilitamine ning arendamine. Sihtasutuse keskmine töötajate arv on 2 inimest.
Sihtasutuse 2005. aasta bilansi andmed:
varade maht 87 160 krooni;
kohustused 26 629 krooni;
kapital 60 531 krooni;
2005. aasta tegevustulud 0 krooni;
2005. aasta kahjum 39 469 krooni

Linnavalitsus teeb ettepaneku kinnitada Haapsalu linna 2006. aasta majandusaasta aruanne.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige U. Sukles:
Kui palju maksime 2006. aastal LOVL-ile liikmemaksu?
Vastas M. Schwindt. Aastamaks oli ca 300 000 kr.

KUULATI revisjonikomisjoni esimehe Valdo Maisalu kaasettekannet.
Haapsalu Linnavolikogu revisjonikomisjon kontrollis ajavahemikus aprill - juuni 2007 Haapsalu Linnavalitsuse 2006. aasta eelarve täitmise aruannet ja sellega seonduvaid dokumente. Pisteliselt kontrolliti dokumente, mis olid seotud investeeringutega.

Kontrolli viisid läbi volikogu revisjonikomisjoni liikmed Natalia Koropets, Tatjana Panfilova ja Valdo Maisalu. Komisjoni ülesanne oli anda kontrolli tulemustele tuginedes omapoolne hinnang eelarve täitmisele ja kuludokumentide õigsusele.

Revisjoni käigus esitasid dokumente ja andsid seletusi linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, linnakeskkonna osakonna juhataja Krista Vilta, Haapsalu Sotsiaalmaja direktor Kaja Rootare ja pearaamatupidaja Ethel Suurküla.

Linnaeeleelarve kassalise täitmise aruande läbivaatamisel selgus, et üksikute artiklite lõikes oli erinevusi eelarvestatu ja tegeliku vahel, kuid need erinevused ei olnud väga suured ning enamjaolt olid ka põhjendatud. Erinevused artiklite lõikes on ka lubatud, kuna volikogu 2004. aasta määrus nr 28 lubab suunata kulusid ümber eelarve kuluartiklite lõikes kulupeatüki siseselt. Küll aga ei saanud komisjon leppida asjaoluga, et Metsakalmistule eraldatud 800 000 kroonist jäeti ära kasutamata 72 743 krooni ja mida ei suunatud edasi ka 2007. aasta majandusaasta eelarvesse. Võib ju iga möödakäija näha, et kalmistut piirnev tee, hooned jm vajavad hädasti remonti.

Investeeringute läbiviimisel suuremaid puudusi ei avastatud.

Komisjon tutvus Haapsalu Sotsiaalmaja turvakodu tegevusega kohapeal, samas kontrolliti ka Sotsiaalmaja raamatupidamise kuludokumente.

Haapsalu Sotsiaalmaja külastusega ja seal nähtuga jäi komisjon igati rahule. Kogu tegevus oli hästi korraldatud ning jättis hea mulje. Turvakodus valitses puhtus ja kord ning asukatega vesteldes olid nad sealsete elamistingimustega igati rahul. Korras oli ka asutuse raamatupidamine. Kontrollitud kuludokumentides ja lepingutes puudusi ei leitud.

Üllatuseks oli komisjonile see, et pooled turvakodu asukad ei olnud kohaliku omavalitsuse elanikud. Suurt rahalist kahju see küll linnale ei tekita, kuid tulevikus tuleks see probleem linnavalitsusel ära lahendada. Teistest valdadest ja linnadest võiks edaspidigi vastu võtta abivajajaid, kuid seda alles siis, kui kohalikus omavalitsuses enam soovijaid ei ole.

Kokkuvõtvalt võib öelda, et Haapsalu linna 2006. a eelarve täitmisel olulisi puudusi ei esinenud.

Kõike eeltoodut silmas pidades tunnistame Haapsalu Linnavalitsuse töö Haapsalu linna 2006. aasta eelarve täitmisel heaks.

Käesolev akt on koostatud kolmes eksemplaris, millest üks on antud Haapsalu Linnavalitsusele ja teine Haapsalu Linnavolikogu esimehele.

Ettepanek: kinnitada Haapsalu linna 2006. aasta majandusaasta aruanne.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni aseesimehe Kaido Antsve kaasettekannet.
Ettepanek: kinnitada Haapsalu linna 2006. aasta majandusaasta aruanne.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Urmas Sukles.
2006. aasta oli majanduses kogu Eestis hea aasta, mis ei pruugi jätkuda. Majanduse ülekuumenemise oht ja tööjõu äravool võivad luua olukorra, kus lisaeelarvete vastuvõtmine aasta keskel võivad ohtlikuks muutuda. Haapsalu linna laenukoormus on liiga suur, järjest suuremaks ta ka läheb. Kahju, et volikogu opositsioon on alles siis arutellu haaratud, kui faktiliselt ei ole enam midagi teha, sest asi on juba otsustatud kas mujalt tuleva raha või projektide rahastamise teel. Reformierakonna fraktsioonile jääb üle vaid head nägu teha.
Viimastel aastatel ei ole linnavalitsuses näha kokkuhoidu ega säästlikkust. Ka mentaliteet, mis linnavalitsuses ja omavalitsustes valitseb, ei ole Reformierakonnale suures osas vastuvõetav.

Reformierakonna fraktsioon arutas eilsetes ajalehtedes, tänases maakonna ajalehes ja internetis avaldatud uudist, et Läänemaa Omavalitsuste Liit korraldas kahenädalase reisi Hispaaniasse. Pakkumine oli linnapeale ja volikogu esimehele. Haapsalu linnapea ja volikogu esimees loobusid pakkumisest, reisipakkumise võttis vastu aselinnapea Märt Maiste. Seetõttu otsustas Reformierakonna fraktsioon esitada volikogule Haapsalu linna majandusaasta ja linna arengut puudutava avalduse:
„28. juunil sõitsid Läänemaa omavalitsustegelased abikaasadega huvireisile Hispaaniasse.
Haapsalu aselinnapea Märt Maiste osaleb sellel huvi- ja puhkereisil, kusjuures huvireisi kulud 19 000 krooni katab Läänemaa Omavalitsuste Liit. Haapsalu linn osaleb Läänemaa OVL eelarves 626 000 krooniga. Järelikult reisib Haapsalu aselinnapea maksumaksja raha eest. Haapsalu Linnavolikogu Reformierekonna fraktsioon peab äärmiselt taunitavaks maksumaksja raha kulutamist sellisel viisil ja ka sellisel ajal, kui Haapsalu linnas on aselinnapeal linnakeskkonna valdkonnas suvel väga palju tegemisi.
Haapsalu Linnavolikogu Reformierakonna fraktsioon peab samuti äärmiselt kahetsusväärseks Läänemaa OVL kulutusi 418 000 krooni huvireisile ajal, kui majandus on üle kuumenemas ning Läänemaal on palju valdkondi, mis on alarahastatud.

Haapsalu Linnavolikogu Reformierakonna fraktsioon peab väga vajalikuks, et Haapsalu linnavalitsus kaaluks väga tõsiselt osalemist LOVL tegemistes, ehk siis tunduvalt suurema hääleõigusega kui seda praegu.

Reformierakonna fraktsioon leiab, et aselinnapea Märt Maiste on maksumaksja raha eest reisile minnes oluliselt kahjustanud Haapsalu linna mainet ning avaldab Haapsalu aselinnapeale Märt Maistele umbusaldust.“

Ühehäälselt otsustati lõpetada läbirääkimised (poolt 18).
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 35 „Haapsalu linna 2006. aasta majandusaasta aruande kinnitamine” (protokolli juures).

Lahkus volikogu liige S. Saareväli, osaleb 17 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu Gümnaasiumi põhimääruse muutmine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Selleks, et kool saaks teenida tulu õppekavavälisest tegevusest, tuleb see fikseerida põhimääruses. Tänasel päeval on väljakujunenud internaadi rendisüsteem ning kavas on pakkuda koolist väljapoole filmistuudio teenust.
Ettepanek muuta Haapsalu Linnavolikogu 28. aprilli 2000 otsusega nr 36 “Haapsalu linna munitsipaalkoolide ja –lasteaedade põhimääruste kinnitamine” punktiga 1.6 kinnitatud Haapsalu Gümnaasiumi põhimääruse punkti 26 ja lugeda selle uueks sõnastuseks:
„26. Gümnaasiumi rahalised vahendid moodustuvad eraldistest Haapsalu linnalt, riigieelarvest, õppekava välisest tegevusest (ruumide ja väikebussi rent, vm linnavalitsuse poolt kinnitatud teenus), annetustest teistelt isikutelt.”

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige A. Väli soovis teada, kui palju vahendeid tuleb otsuse vastuvõtmisel juurde?
Vastas T. Vare. Praegu on vara ja pea võimatu öelda. Koolil on oma rehkendus ja aasta lõpus saab seda öelda, aga igal juhul oluline eelarve lisa. Koolil on õpilaskodu, mille teenust saab välja rentida. Kooli juures tegutseb oma filmistuudio ja nende võimaluste ärakasutamisel saaks vahendeid juurde.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku kaasettekannet.
Eelnõu esitamine on põhjendatud ja praegune kooli põhimäärus on ajale jalgu jäänud. Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 36 „Haapsalu Gümnaasiumi põhimääruse muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Haapsalu Täiskasvanute Gümnaasiumi põhimääruse muutmine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Muuta Haapsalu Linnavolikogu 28. aprilli 2000 otsusega nr 36 “Haapsalu linna munitsipaalkoolide ja –lasteaedade põhimääruste kinnitamine” punktiga 1.10 kinnitatud Haapsalu Gümnaasiumi põhimääruse punkti 2 ja lugeda selle uueks sõnastuseks:
„2. Kooli aadress on Ehitajate tee 3, Uuemõisa 90401 Läänemaa Eesti Vabariik.”

Seoses õpilaste arvu vähenemisega Haapsalu Täiskasvanute Gümnaasiumis ja linnas tervikuna ning tulenevalt vajadusest luua linna territooriumile noortekeskus, millele sobilikud ruumid on Haapsalu Täiskasvanute Gümnaasiumi hoones, alustas linnavalitsus otsinguid Haapsalu Täiskasvanute Gümnaasiumile uute ruumide leidmiseks. Üks põhjus on see, et tasapisi väheneb õpilaste arv, teine on aga see, et vabaneb ruumiline ressurss ja soovime vabanevasse majja viia Haapsalu Lastekeskuse ning Endla tänava baasil luua uue Noortemaja. Ruumide otsingul on peetud läbirääkimisi Haapsalu Kutsehariduskeskusega, kes avaldas valmisolekut Haapsalu Täiskasvanute Gümnaasiumile vajalikud ruumid eraldada ja remontida.
Hea oleks see, et kutsehariduskeskuse õpilased saaksid siis teha riigieksameid täiskasvanute gümnaasiumi kaudu.
Käesolevaga muutub põhimääruses fikseeritud kooli asukoht, mis toob vajaduse muuta põhimäärust. Muutmise õigus on volikogul.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige M. Seppi küsis, kui kauaks võib lastekeskus jääda sellesse majja, nad viimastel aastatel nii palju kolinud?
Vastas T. Vare. Esimeses etapis kolivad kultuurikeskusest ära vaid osa ringe. Pidevalt kolimine hea ei ole ja loodan, et ei pea kolima.

Volikogu liige K. Aigro küsis, palju täiskasvanud õpilasi praegu on? Kas linn võidab või kaotab sellega?
Vastas T. Vare. Oli 114 õpilast. Majanduskulu ja uue hoone rendikulu on võrdsed. Täiendav kulu tekib, kuna loome kooli ärakolimisel sinna majja noortekeskuse.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 37 „Haapsalu Täiskasvanute Gümnaasiumi põhimääruse muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Haapsalu linna aukodaniku nimetamine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Ettepanek nimetada Haapsalu linna aukodanikuks Heino Noor.
Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi direktor Leini Vahtras tegi ettepaneku nimetada Haapsalust pärit doktor Heino Noor Haapsalu aukodanikuks.

Dr Heino Noor sündis 24. aprillil 1922 Haapsalus. 1940. a lõpetas ta Haapsalu Gümnaasiumi ja 1961. a Tartu Ülikooli arstiteaduskonna cum laude. Ta on EELK Haapsalu Püha Johannese Koguduse liige ja koguduse nõukogu auliige.

Heino Noor on kogu elu olnud Haapsalu patrioot. Ehkki ta elab Tartus, on tema süda siin. Ehk just seetõttu rajas ta oma ema, 14.06.1941 Siberisse küüditatud Haapsalu Naiskodukaitse juhi Salme Noor`e ja kõikide teiste Eesti emade märtrisurma mälestuseks Haapsalu Toomkirikusse Emaaltari, mis pühitseti emadepäeval 1992. a.

Küsimused ettekandjale. Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul. Kui mitte Heino Noor, siis kes veel peaks lähemal ajal Haapsalu aukodanikuks saama.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud. Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 140 „Haapsalu linna aukodaniku nimetamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Loa andmine Sihtasutuse Haapsalu Piiskopilinnuse Fond asutamise ettevalmistamiseks

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Piiskopilinnus on läbi aegade olnud kõige olulisem ajaloo, kultuuri ja turismiobjekt  Haapsalus ja üks väheseid objekte, mille kaudu teatakse meie linna Eesti piires ja väljapool seda. Piiskopilinnus on linnakodanike poolt aktiivselt kasutatav puhkekoht ja Haapsalu turistidele tähtsaim külastusobjekt.

Haapsalu linn koos Euroopa Liiduga on viimastel aastatel investeerinud märkimisväärseid summasid suurendamaks linnuse atraktiivsust ja konkurentsivõimet. Eesmärk on muuta linnus veelgi aktiivsemaks külastuskohaks kõigile.
2002.-2005. aastatel investeeris linn koos Keskkonnainvesteeringute Keskusega ja EAS-ga, ca 0,3 milj krooni, mille tulemuseks oli:
1)  heliatraktsioonid ja infotahvlite paigaldamine;
2)  puude raied, vallikraavide ja müüride heakorrastus.
2005. ja 2006. aastal investeeris linn koos EL-ga ca 6,2 milj krooni, mille tulemuseks oli:
1) Peaväravatornis korrastatud saal, Poolkuutornis vaateplatvorm, nende tornide vaheline müür konserveeritud;
2) Suur õu heakorrastatud: uus valgustus, illumineeritud peavärava ja Väikese linnuse panoraam, uued drenaažitud teed,  pingid ja prügikastid, tuleplats, murukate;
3) Pikal vallil valgustus, pingid, prügikastid, trepid;
4) Peavärava esine kivisillutis.
2006.-2007. aastal investeerib linn koos EL-ga ca 17,5 milj krooni, mille tulemuseks on:
1)	turvakaameratega kaetud kogu õueala ja tähtsamad siseruumid (detsember 2006);
2)	Vallikraavi paigaldatud pargivalgustus, illumineeritud ringmüüri tornid, väravad ja Väikese linnuse lõuna- ja läänekülg (jaanuar 2007);
3)	vabaõhulava rekonstrueeritud (november 2006);
4)	korrastatud käsitöökoja jaoks ruum (september 2006);
5)	loodud piiskopilinnuse veebileht (märts 2007);
6)	Lõunavärava ja Osutitorni vahelise müürilõigu konserveerimine;
7)	Vaba tänava parkla;
8)	audiogiidi programmi valmistamine;
9)	Vallikraavi ja Lõunavärava esise tee korrastamine lastepargi rajamiseks;
10)	lastepargi atraktsioonide valmistamine ja paigaldamine;
11)	suure kabe/malelaua ja viburaja rajamine;
12)	Infoviitade- ja stendide loomine ja paigaldamine.

Linn peab ka edaspidi vastutama selle eest, et juba tehtud investeeringud säiliksid ja areneksid ning oleksid võimalikult efektiivselt kasutuses.
Käesolevaks ajaks ellu viidud ja ellu viidavate töödega saab suures osas korda ligi 3 hektari suurune piiskopilinnuse õueala. Piiskopilinnuse Väike linnus (kapiitlihoone ehk piiskopiloss) on aga suhteliselt halvas seisus: terrasside all olevad võlvruumid on kohati varisemisohtlikus seisus, võlvruumid ise kasutuskõlbmatus seisus, müürid konserveerimata ja katuste sadevete äravool lahendamata. Kõige paremas seisus on Toomkirik, mille ülitõsiseks probleemiks on aga vihmaveerennide puudumine.

Et Väikest linnust ei peaks nt viie aasta pärast varisemisohu pärast kinni panema on vaja aktiivselt selle nimel tegutseda, et 2013-nda aastani, mil Euroopa Liidu struktuurfondi projektide omafinantseeringu nõue on 20% (peale 2013. aastat ei ole omafinantseeringu määr teada, kui tõenäoliselt suureneb oluliselt), jõuaks Väikese linnuse suuremahulised ehitustööd ellu viia. Kui praegune aeg, mil on võimalik kasutada Euroopa liidu vahendeid, kasutamata jätta, siis Väike linnus muutub lähema 5.-10. aasta jooksul varisemisohtlikuks ja kasutamiskõlbmatuks.

Haapsalu Piiskopilinnuse SA on Väikese linnuse nimel aktiivselt töötamas. EAS-s on praegu menetlemisel SA Haapsalu Piiskopilinnus taotlus Väikese linnuse muinsuskaitseliste eritingimuste ja arengukava rahastamiseks. Kui eelnimetatud tööd tehtud, on vaja hakata Väikese linnuse ehitusprojekti koostama.

Esialgse hinnangulise kalkulatsiooni järgi vajab Väike linnus projekteerimis- ja ehitustöödeks ca 80 miljonit:
2007-2009 Väikese linnuse arendamisega seotud ettevalmistustööd ca 2,5 milj krooni (sh omafin ca 2,4 milj kr).
2010-2012 1. etapp: Esimese- ja keldrikorruse korrastamine, kommunikatsioonid, väike lava maksumus ca 35 milj krooni (sh omafin ca 7 milj krooni).
2009-2014 2. etapp:  Teise korruse terrassiala, müüride, torni ja katuste korrastamine maksumusega 41 milj krooni.(sh omafin ca 9 milj krooni).

Ja nüüd oluline küsimus, kas Haapsalu linnal jätkub jõudu meie tähtsaima ajaloo, kultuuri ja turismiobjekti edasiseks arendamiseks, mis nõuab omafinantseeringutena 18,4 milj krooni, aastate lõikes ca
2007- 			0,1 milj kr
2008 kuni 2009- 	2,3 milj kr
2010- 			1,0 milj kr
2011 kuni 2012- 	7,0 milj kr
2012 kuni 2014- 	8,0 milj kr.

Haapsalu Piiskopilinnuse arendusprojektide omafinantseeringuteks vajalike vahendite tagamiseks on ettepanek moodustada Haapsalu Piiskopilinnuse Fond.

Fondi eesmärgiks on kaasata lisaks linna vahenditele ka riiklik ja erakapital Haapsalust ja väljastpoolt Haapsalut linnuse arendusprojektide kaasrahastamiseks.

Fond peab tekkima linnast eraldi seisva juriidilise isikuna, mida juhib nõukogu. Linna kontroll fondi üle on tagatud nõukogus esindatud kohtadega. Täiendavalt on oluline, et fondi nõukogus oleksid esindatud ka suuremad toetajad. Linna osalemine fondis ja suuremad toetajad fondi nõukogus peaksid aitama tõsta usaldust ja toetajate motivatsiooni.

Linna osa fondi põhikapitali võiks olla käesoleval aastal 300 000 krooni. Järgnevatel aastatel panustaks linn igal aastal samuti 300 000-500 000 krooni. Linnale oleks see raha kogumine ajaks, kui majandus peaks jahtuma ja eelarve laekumised ei kasva piisavalt ning kui samal ajal tekib vajadus välja maksta omafinantseering. Lihtsam on suure eesmärgi nimel igal aastal välja panna mingi kindla väikesema summa, kui korraga mitu milj krooni.

Olulisem linnale on aga see, et fondi kaudu on võimalik efektiivsemalt lisaks linna vahenditele kaasata linnuse arendamiseks erasektori toetusi.
Siiani on riik linnusesse panustanud iga aasta ca 200 000 krooni avariilisteks töödeks, mida on üle 3 hektari suure ja Eesti jaoks väga olulise riikliku kaitse all oleva arhitektuurikompleksi kohta väga vähe. Linna ja eraisikute initsiatiiv kompleksi arendamisel ei saa kindlasti märkamata jääda ka riigile ja annab moraalse õiguse oodata piiskopilinnuse kompleksi arendusprojektidele ka riigipoolset senisest suuremat panustamist.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Kalju Aigro küsis, kelle töövaldkonda see jälgimine jääb?
M. Schwindt. Olen võtnud koordineerimise enda peale.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul. Tänuväärne tegu!

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Andres Ammas. Soovin nimetada ühte nime, kellelt pärineb see mõte – Olari Taal. Taal on nõus kaasama ka Eesti suurettevõtteid ja ka ise investeerima fondi.

Otsustati lõpetada läbirääkimised (poolt 17 volikogu liiget).

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 130 „Loa andmine Sihtasutuse Haapsalu Piiskopilinnuse Fond asutamise ettevalmistamiseks” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Loa andmine riigihanke „Haapsalu linna haljastuse hooldamine perioodil 2008 – 2012” korraldamiseks

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Ettepanek anda linnavalitsusele luba riigihanke „Haapsalu linna haljastuse hooldamine perioodil 2008 – 2012” korraldamiseks.
Seoses olemasoleva haljastuse hoolduse lepingu lõppemisega on vajalik teostada uue riigihanke läbiviimine terviklikult Haapsalu linna haljasalade hooldamiseks. Tervikhoolduse tagamiseks on komplekshooldus sobilik kõikide tüüpide haljasalade hooldamiseks.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul. Kui üks periood on läbi, tuleb anda võimalus teisele perioodile.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud. Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 131 „Loa andmine riigihanke „Haapsalu linna haljastuse hooldamine perioodil 2008 – 2012” korraldamiseks” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Haapsalu turismiarengukava kinnitamine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Turism on Haapsalus väga olulise tähtsusega, ent seni ei ole olnud linnal korralikku turismiarengukava ja turundusstrateegiat. Antud turismiarengukava koostamist alustati 2006. a sügisel ja see valmis 2007. a mais seitsmes seminaris arutatu põhjal. Arengukava koostamisel oli lisaks kohalikele turismiasjalistele kaasatud Funding OÜ, kes valiti välja MTÜ Läänemaa Turism eestvedamisel. Funding OÜ on Haapsalus olnud abiks näiteks ka Thalasso Spa Fra Mare turundusstrateegia koostamisel.

Valminud arengukavas on põhjalik ülevaade Haapsalu turismivaldkonna hetkeseisust, turismitoodetest, nii sise- kui väliskonkurentide analüüs. Paika on pandud pikaajalised eesmärgid ja strateegiad nende eesmärkide saavutamiseks. Kava olulisima osa moodustab tegevuskava, mille tegevused tuleb ellu viia 2007-2009.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul. Muljetavaldavalt põhjalik dokument. Konkreetne.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Urmas Sukles. Hea, et arengukava sai valmis, tema tugevus on see, et kava olemasolul saab fondidest vahendeid juurde.
Elu on aga karmistunud. Seda näitab turismi hetkeseis nii Haapsalus kui ka Tallinnas. Olen kindel, et eelmise aasta näitajaid nii turistide arvu kui täituvuse kohta, ei suuda tagada ükski Haapsalu turismiettevõte. AS Heal ja Fra Mare investeerib turundusse lähema kahe aasta jooksul ca kaks milj kr, oleme korraldanud Eesti ettevõtjatele nn tutvumisreise. Minu hämmastus oli suur, kui mulle öeldi, et mis me neid eesti maa turiste siia ikka toome, et Haapsalu ei toimu ju midagi. Seejärel vaatasin läbi kõik Haapsalu üritused ja leidsin, et iga päev toimub midagi. Probleem on hoopis selles, et Haapsalu on kaotanud huvipakkuva näo. Olen mitmetelt kuulnud, et Haapsalu on liiga varjusurmas. Loodan, et turismi arengukavaga asi paraneb. Ka Talis Vare ametisse asumine on hea. Eelmistel aastatel juurdus linnavalitsuse praktikasse teenuse sisseostmine. Ootan linnavalitsuselt rohkem ideede genereerimist ja linnavalitsusel palun tõsiselt võtta tööd, et turistide eest tuleb võidelda. (näiteks Soome turist on 20% langenud) ja kiiresti mõelda, kuidas taastada Haapsalu eksootiline maine.

Otsustati lõpetada läbirääkimised (poolt 17).
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Lõppsõna.
Aselinnapea Talis Vare. See on ju tõsi, et Haapsalu toimub üritusi, aga mujal ei teata sellest. Palju saaks ära teha ETV ja raadio, kes tahavad oma punkti siia rajada. On ju tõsi, et mujal toimuv jõuab nii telesse kui raadiosse.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 132 „Haapsalu turismiarengukava kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Umani linna ja Haapsalu linna vahelise koostöömemorandumi kinnitamine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Ettepanek kinnitada 8. mail 2007 Haapsalu sõpruslinnas Umanis, Ukrainas allkirjastatud Umani sõpruslinnade koostöömemorandum. Haapsalu ja Umani vahel sõlmiti sõprusleping 27. novembril 2003 Haapsalus. 8. mail 2007 allkirjastasid Haapsalu sõpruslinna Umani kõik sõpruslinnad Umanis ühise koostöömemorandumi. Antud memorandumiga täpsustati sõpruslepingutes kokkulepitud koostöövaldkondi, samuti ühtlustati erinevatel aegadel erinevate linnadega sõlmitud lepingud (protokolli lisa).

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 133 „Umani linna ja Haapsalu linna vahelise koostöömemorandumi kinnitamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Vara võõrandamine avalikul kirjalikul enampakkumisel (kinnistu Jaani tn 2 12/15 osa kaasomandist)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linna munitsipaalomandis on 12/15 kinnistut aadressiga Jaani tn 2, Haapsalus. Kinnistu kaasomanik 3/15 osas on välisriigi kodanik Hr Hansen. Linnal puuduvad kaasomanikuga ühised huvid kinnistu edaspidisel haldamisel ja renoveerimisel. Samuti ei ole hoone omamisest huvitatud ka kaasomanik. Läbirääkimistel kaasomanikuga lepiti kokku kinnistu müügis ühisel oksjonil. Arco Vara Kinnisvarabüroo hindamisakti alusel on 100% vara väärtuseks 4 390 000 krooni.

Peale linna 12/15 osa müügi otsustamist volikogu poolt allkirjastab linnavalitsus Hr Hanseniga kinnistu 100% osade koosmüügi lepingu, milles Hr Hansen volitab  Haapsalu Linnavalitsust korraldama oma osa müüki koos linna osaga lähtuvalt linna vara müügi korrast. Lepingu kohaselt kohustub Hr Hansen oksjonil pakutud hinnaga müüma oma osa oksjoni võitjale. Linnavalitsus tegeleb vara müügi reklaamiga ja korraldab oksjoni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Urmas Sukles. Kaua kestab apteegi leping?
Vastas M. Schwindt. Apteegi leping on praegu tähtajatu ja vastavalt seadustele võib seda lõpetada. Ülejäänud kasutajad on korterid.

Volikogu liige Valdo Maisalu. Kas müüme hoone koos elanikega?
Vastas M. Schwindt. Elanikud paigutame ümber, kui linnavalitsusel vabaneb mõni korter. Apteegiga on plaanis leping lõpetada.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 134 „Vara võõrandamine avalikul kirjalikul enampakkumisel (kinnistu Jaani tn 2 12/15 osa kaasomandist)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Vara võõrandamine otsustuskorras (Lihula mnt 1-4, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linna omandis on korteriomand asukohaga Lihula mnt 1-4, mis on koormatud äriruumi üürilepinguga. Ruumid on äripinna üürilepingu alusel antud kasutusele koduelektroonika remondiga tegelevale OÜ-le Teleteim.

OÜ Teleteim esitatud taotluse alusel on ettevõte huvitatud äritegevuse jätkamisest ja soovib selleks osta äripinnana kasutatava korteriomandi Lihula mnt 1-4.

Korteriomandi hind on määratud Aarete Kinnisvara OÜ kinnisvaraeksperdi poolt antud hinnangu alusel, mille kohaselt korteriomandi maksumuseks seisuga 13.04.2007 on 440 000 krooni. Kuna Haapsalu linnavalitsus ei vaja eelnimetatud äripinda omavalitsuse funktsioonide täitmiseks, teeme ettepaneku korteriomand võõrandada üürnikule.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 135 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Lihula mnt 1-4, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Mitteeluruumi mõttelise osa võõrandamine (Karja tn 10, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Kinnistu Karja tn 10, Haapsalu omanikud:
osaühing Tootem Mix, mitteeluruum nr 1, 709/2454 mõttelist osa kinnistust;
Leida Alasi, eluruum nr 2, 335/2454 mõttelist osa kinnistust;
Haapsalu Linn, eluruum nr 3, 521/2454 mõttelist osa kinnistust;
Mari-Liis Kaabel, eluruum nr 4, 221/2454 mõttelist osa kinnistust;
Haapsalu Linn, eluruum nr 5, 668/2454 mõttelist osa kinnistust.

Soovitav mitteeluruum asub Karja tn 10 pööningul ning ei ole kellegi kasutuses. Mary-Liis Kaabel`ile kuuluv korteriomand on kasutamata mitteeluruumi vahetusläheduses ning loogiliselt peaks kuuluma antud korteriomandi koosseisu. Teistel korteriomandi omanikel puudub ka juurdepääs nimetatud kasutamata ruumile.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 136 „Mitteeluruumi mõttelise osa võõrandamine (Karja tn 10, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Detailplaneeringu kehtestamine (Pargi tn 8, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Pargi tn 8 ärikrundi detailplaneeringu algatamise ettepaneku tegi 2006. a linnale omanik OÜ Pasila. Eesmärgiks oli muuta olemasoleva 1553 m2 suuruse krundi maakasutuse sihtotstarve ärimaast elamumaaks ja määrata ehitusõigus, et ehitada krundile üks kahekorruseline korterelamu. Planeeringu koostas arhitekt Ell Väärnõu.

Planeeritav krunt asub väikeelamute ja korterelamute piirkonnas. Poolelijäänud kauplusehoone asemele on planeeritud korterelamu. Kavandatav elamu mahutab kuni 8 keskmise suurusega või väiksemat korterit.

Hoonestamiseks lubatav ala asub krundi keskel, naaberkruntide piiridest vähemalt 5 m kaugusele. Suurim lubatud hoonestusalune pind on 400 m2 Madala viilkatusega kahekorruselise hoone suurim kõrgus maapinnast on 8,5 m. Viimistluseks soovitavalt - puit.
Põhipääs krundile on Pargi tänavalt, täiendavalt saab krundile ka Aida tänavalt. Parkimisala asub krundi tänava äärsel alal, haljastatud õueala krundi päikselisel lääneosal.
Hoone ühendatakse linna ühisveevärgi ja –kanalisatsiooniga, küte – autonoomne.

Linna kaalutlused:
Pargi tänaval läänepoolsel küljel on antud krunt ainuke haljastuse ja hoonestuseta krunt. Planeeritud üks kahekorruseline elamu haakub piirkonna teiste hoonete mahtude ja otstarvetega.

Planeering on kooskõlastatud ja avalikustatud vastavalt nõuetele.
Piirkonna elanikele tutvustati planeeringu eskiislahendust avalikul arutelul, kus linnakodanikud, põhiliselt lähinaabrid, esitasid oma soove ja arvamusi kavandatu kohta. Selgitati ja põhjendati planeeritavat, osa ettepanekuid võeti planeeringu koostamisel arvesse ja vastu võetud ning avalikule välja panekule suunatud planeeringu kohta avalikustamise ajal kirjalikke ettepanekuid ega proteste linnavalitsusele ei esitatud.
Planeering vastab linna kehtivale üldplaneeringule.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kalju Aigro kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul. Vähestest, kus on väga hea planeering ette valmistatud.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 137 „Detailplaneeringu kehtestamine (Pargi tn 8, Haapsalu)” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 14

Westmeri sadama akvatooriumi piiride kooskõlastamine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Sadamale akvatooriumi määramiseks arvamuse peab andma kohaliku omavalitsuse volikogu.
Vastavalt sadamaseadusele on sadam laevanduslikuks ja kaubanduslikuks tegevuseks, laevaremondiks, harrastuslikuks laevasõiduks või muuks merendusalaseks tegevuseks kohandatud piiritletud alal asuv hoonete ja rajatiste kompleks koos juurde kuuluva akvatooriumiga.
Käesolevaga tehakse ettepanek volikogule anda kooskõlastus Westmeri 1 kinnistule rajatavale sadamale akvatoorium vastavalt asendiplaanile. Eelnõus nimetatud koordinaadid on kooskõlastatud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga, kes on kooskõlastanud Veeteede Ametiga.
Kinnistul paiknevad ehitisregistrisse kantud järgmised ehitised: administratiivhoone, 2 kuuri, abihoone, mõrrakuur ja vintsikuur. Määratava akvatooriumi alasse jäävad 2 kaid ja remondisild. Kaid kuuluvad AS Westmerile.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Arder Väli. Kas süvendatud kanal jääb väljapoole?
Vastas T. Hein. Jah.

Volikogu liige Urmas Sukles. Kas süvendamisega on tegeletud? Aastaid tagasi oli isegi projekt ja töödeks taotletud vastavad euro-rahad?
Vastas T. Hein. Minu ajal linnavalitsuse poolt ei ole tegeletud, isegi ei tea sellise projekti olemasolust midagi.

Istungi juhataja palus linnavalitsusel edaspidises töös uurida projekti olemasolu.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimehe Kalju Aigro kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 138 „Westmeri sadama akvatooriumi piiride kooskõlastamine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 15

Haapsalu linna ametiasutuste vanem- ja nooremametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjoni koosseisu muutmine

KUULATI linnasekretäri Erko Kalevi ettekannet.
Ettepanek muuta Haapsalu Linnavolikogu 16.12.2005 otsust nr 24 „ Haapsalu linna ametiasutuste vanem- ja nooremametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjoni moodustamine, selle esimehe ja liikmete määramine” alljärgnevalt: lugeda lõppenuks Teet Kallasvee volitused komisjoni esimehena ning kinnitada komisjoni esimeheks Haapsalu linnapea Ingrid Danilov, kinnitada komisjoni liikmeks Talis Vare.

Seoses Haapsalu linnapea vahetusega on vajalik muuta konkursi- ja atesteerimiskomisjoni koosseisu.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 38 „Haapsalu linna ametiasutuste vanem- ja nooremametnike konkursi- ja atesteerimiskomisjoni koosseisu muutmine” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 16

Haapsalu linna 2007. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Muudatusettepaneku esitas rahanduskomisjon.
Eesti Muinsuskaitse Selts eraldas Haapsalu Raudteejaama hoone fassaaditöödeks 100 000 krooni. Käesoleva nädalal laekunud remondi pakkumiste tulemusel selgus, et hoone tänavaäärse fassaadi remondiks kulub ca 315 000 krooni. Remondi teostajateks on AS Betoneks Ehitus ja OÜ Resteh.
Muinsuskaitse raha efektiivsemaks kasutamiseks on otstarbekas lisada täiendav summa ja teostada terve linna poolse fassaadi remont tervikuna veel käesoleval suvel.

Urmas Suklesele vastuseks: praeguse majandusseisu juures laekub makse päris hästi. Olen seda meelt, et algul planeeritust rohkem laekuvat raha ei ole mõttekas kasutada püsikulude ja palgakulude suurendamiseks. Laekuvat raha ei ole mõtet ka koguda väikest intressi koguvatele arvetele. Ülelaekumised tuleb investeerida ja seda oleme just lisaeelarveid tehes arvestanud. Töötame pidevalt erinevate projektide kallal, mis on erinevates staadiumites. Me ei tea eelarvet tehes kunagi, millise projekti peale raha saame. Paraku on nii, et nagu projektile raha saame, tuleb lisada omaosalus, tegutseda tuleb operatiivselt lisaeelarve kaudu. Püüame edaspidi informeerida volikogu käsilolevatest projektidest.
Linnavalitsus toetas rahanduskomisjoni muudatusettepanekut ja palub eelnõu võtta vastu muudetud kujul.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Rahanduskomisjon esitas muudatusettepaneku.
Tulud
Tunnus	Tululiik	eelnõu	Muudatus-ettepanek	Uus 2007 eelarve	
30	Maksud	 	215 000	 	
3000	Füüsilise isiku tulumaks	82 500 000	215 000	82 715 000	
					
Kulud

Tunnus	Kululiik	eelnõu	Muudatus-ettepanek	Uus 2007 eelarve	
08203	Raudteemuuseum	 	215 000	 	
155	Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine	0	215 000	215 000	
 	Raudteejaama hoone linna poolse fassaadi renoveerimine	0	215 000	215 000	
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekute läbivaatamine.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud muudetud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 39 „Haapsalu linna 2007. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine” (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees