VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								28. september 2007 nr 23

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 16.10.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 18 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed: Kaido Antsve, Tiit Moor, Sulev Saareväli

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Talis Vare (registreerimisleht lisatud).

Arutati juhatuse esitatud päevakorda.
Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.

Häältega poolt 18 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 23. istungi päevakord:
1. Reformierakonna fraktsiooni umbusalduse avaldamine aselinnapea Märt Maistele
Ettekandja	Reformierakonna fraktsioon
2. Reformierakonna fraktsiooni arupärimine Karja tänava garantiiremondi kohta nr 1
Ettekandja	linnavalitsus
3. Reformierakonna fraktsiooni arupärimine Karja tänava garantiiremondi kohta nr 2
Ettekandja	linnavalitsus
4. Reformierakonna fraktsiooni arupärimine Karja tänava garantiiremondi kohta nr 3
Ettekandja	linnavalitsus
5. Reformierakonna fraktsiooni arupärimine Kuursaali tegevuse kohta nr 1
Ettekandja	linnavalitsus
6. Reformierakonna fraktsiooni arupärimine Kuursaali tegevuse kohta nr 2
Ettekandja	linnavalitsus
7. Reformierakonna fraktsiooni arupärimine universaalspordihalli kohta
Ettekandja	linnavalitsus
8. Pikapäevarühma toitlustamise maksumus Haapsalu linna üldhariduskoolides
Ettekandja	linnavalitsus
Kaasettekandja	kultuurikomisjon

9. Loa andmine riigihanke „Haapsalu linna tänavavalgustuse hooldamine perioodil 2008 – 2011” korraldamiseks
Ettekandja	linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon
10. Mitteeluruumi võõrandamine otsustuskorras (Suur-Lossi tn 26-3, Haapsalu)
Ettekandja	linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon
11. Vara võõrandamine otsustuskorras (Posti tn 17, Haapsalu)
Ettekandja	linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon
12. Vara võõrandamine otsustuskorras (Posti tn 33, Haapsalu)
Ettekandja	linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon
13. Vara võõrandamine otsustuskorras (Õhtu kallas 17, Haapsalu)
Ettekandja	linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon
14. Vara võõrandamine otsustuskorras (Õhtu kallas 21, Haapsalu)
Ettekandja	linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon
15. Vara võõrandamine otsustuskorras (Suur- Lossi tn 26, Haapsalu)
Ettekandja	linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon
16. Vara võõrandamine otsustuskorras (Vaikne kallas 4, Haapsalu)
Ettekandja	linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon
17. Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnus põhikirja muutmine
Ettekandja	linnavalitsus
Kaasettekandja	kultuurikomisjon
18. Haapsalu Linnavolikogu 27.10.2006 otsuse nr 82 „Detailplaneeringu algatamine (Sadama tn 26 ja 28, Haapsalu)” muutmine
Ettekandja	linnavalitsus
Kaasettekandja	kommunaalkomisjon
19. Haapsalu Linnavalitsuse informatsioon reservfondi kasutamise kohta 2007. aastal
Ettekandja	linnavalitsus

Päevakorrapunkt nr 1

Reformierakonna fraktsiooni umbusalduse avaldamine aselinnapea Märt Maistele

KUULATI volikogu esimeest Arder Väli`t, kes tuletas meelde, et Reformierakonna fraktsioon esitas 29. juunil, volikogu eelmisel istungil, umbusaldusavalduse aselinnapea Märt Maiste kohta.

KUULATI Reformierakonna fraktsiooni aseesimehe Urmas Sukles`e ettekannet.
Tegime ajalugu, kui esitasime umbusaldusavalduse aselinnapea Märt Maiste vastu.

28. juunil sõitsid Läänemaa omavalitsustegelased abikaasadega huvireisile Hispaaniasse. Haapsalu aselinnapea Märt Maiste osaleb sellel huvi- ja puhkereisil, kusjuures huvireisi kulud 19 000 krooni katab Läänemaa Omavalitsuste Liit. Haapsalu linn osaleb Läänemaa OVL eelarves 626 000 krooniga. Järelikult reisib Haapsalu aselinnapea maksumaksja raha eest. Haapsalu Linnavolikogu Reformierekonna fraktsioon peab äärmiselt taunitavaks maksumaksja raha kulutamist sellisel viisil ja ka sellisel ajal, kui Haapsalu linnas on aselinnapeal linnakeskkonna valdkonnas suvel väga palju tegemisi.

Maksumaksja raha tuleb kasutada heaperemehelikult.

Juhime linnavalitsuse tähelepanu asjaolule, et omavalitsusliidule eraldatud raha kasutamist tuleb täpsemalt jälgida, et ei oleks laristamist samaaegselt kui Haapsalu firmade uste taga käivad pidevalt projektide tarbeks küsivad inimesed.

Haapsalu Linnavolikogu Reformierakonna Fraktsioon peab samuti äärmiselt kahetsusväärseks Läänemaa OVL kulutusi 418 000 krooni huvireisile ajal, kui majandus on üle kuumenemas ning Läänemaal on palju valdkondi, mis on alarahastatud.

Haapsalu Linnavolikogu Reformierakonna fraktsioon leiab, et aselinnapea Märt Maiste on maksumaksja raha eest reisile minnes oluliselt kahjustanud Haapsalu linna mainet ning avaldab Haapsalu aselinnapeale Märt Maistele umbusaldust.

Teine põhjus umbusaldamiseks on rahulolematus tema tööga aselinnapeana. Linna heakord on küll paranenud, kuid külalised nurisevad katkiste tänavate pärast, lilli linnas vähe. Segadust tekitab asjaolu, et ei ole võimalik täpselt öelda, kes nende valdkondade eest linna vastutab - linnal on kaks aselinnapead, kes veavad ühte vankrit. Seda ühist vankrivedamist nägime ka Karja tänava remondil, kui lati ühes otsas oli aselinnapea Toivo Hein ja teises aselinnapea Märt Maiste.

Haapsalu Linnavolikogu Reformierakonna fraktsioon /alla kirjutasid Urmas Sukles, Mati Seppi, Valdo Maisalu, Alo Lõps, Kalju Aigro, Heino Tamm, Sulev Saareväli/ palub volikogul umbusaldamise hääletamine läbi viia.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Jaanus Karilaid. Kas sina, olles Haapsalu linnapea, ise ei eksinud?
Vastas U. Sukles. Ma arvan küll.

Linnavalitsus ei soovinud kaasettekandeks sõna.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele Reformierakonna fraktsiooni ettepaneku avaldada aselinnapeale Märt Maistele umbusaldust.

HÄÄLETATI:
poolt 7 volikogu liiget.

Umbusaldamine ei saanud volikogu koosseisu enamuse, st 11. voliniku vajalikku poolthäält ja seega ei leidnud umbusaldamine toetust.

Vormistati umbusaldamist mittetoetav Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 141 „Reformierakonna fraktsiooni umbusalduse avaldamine aselinnapea Märt Maistele“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Reformierakonna fraktsiooni arupärimine Karja tänava garantiiremondi kohta nr 1

KUULATI linnapea Ingrid Danilov`i ettekannet.
Arupärimine:
Haapsalu Linnavalitsuse teatel toimuvad ajavahemikus 12. september kuni 18. oktoober Karja tänava garantiiremonditööd. Lääne Elus väidab aselinnapea Toivo Hein, et volikogu on lubanud linnal maksta 600 000 kr garantiiremondi kuludest. Milline volikogu on sellise loa andnud?

Austatud arupärija!
Me kõik oleme aeg-ajalt hädas sellega, et kui ajakirjanik meilt midagi ootamatult küsib, ei suuda me ennast väljendada mitte kõige paremal viisil, mistõttu võib sattuda ajalehte ebatäpset informatsiooni. Nii juhtus ka seekord. Ebatäpsus seisneb sellest, et linnavalitsus maksab osaliselt uue tee ladumise eest 600 000 krooni linna reservfondi vahenditest ja reservfondi kasutamiseks linnavalitsuse äranägemisel on linnavolikogu loa andnud. Oleme sel aastal reservfondi väga kokkuhoidlikult kasutanud ja meil on võimalus sellega Karja tänava teema lõpuks positiivselt lahendada. Lisan ka veel, et olen sellest teavitanud ka koalitsiooninõukogu.

Küsimused ettekandjale.
Reformierakonna fraktsiooni liige Urmas Sukles (1). Kust ilmus summa 600 tuh kr?
Vastas I. Danilov. Summa selgus läbirääkimiste käigus tee ehitajaga. See oli kompromiss, kuhu jõudsime, et saaksime Soome ehitajaga minna ülejäänud tänavaremondiga edasi. Eelmise aasta ehitaja oli nõus tegema oma kuludega tee korda, kuid kvaliteet ei oleks võrdunud soomlaste poolt ehitatud tee kvaliteediga. Leidsime, et soomlaste valik on õigem, kui et peale tee ehitust jälle minna mõõdistusi tegema ja kohtuvaidlusi pidama. Pidasime oluliseks asi lõpetada ja edasi minna, sest Karja tänava teema on pikaks veninud. Järgmised tänavad ootavad korrastamist. Ka umbusalduses oli öeldud, et linna tänavad on halvas seisukorras.
Kogu tee maksumuseks on kujunenud uue tee ladumise maksumuseks 2,8 milj kr, millest on ehitaja kandnud 2,2 milj kr, s.o ¾ ja linnavalitsus 600 tuh kr, s.o ¼ .

OTSUSTATI:
võtta linnavalitsuse vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 3

Reformierakonna fraktsiooni arupärimine Karja tänava garantiiremondi kohta nr 2

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Arupärimine:
Haapsalu Linnavalitsuse teatel toimuvad ajavahemikus 12. september kuni 18. oktoober Karja tänava garantiiremondi tööd. Lääne Elus väidab aselinnapea T. Hein, et volikogu on lubanud, et linn maksab 600 000 EEK garantiiremondi kuludest. Kas ja kes on allkirjastanud Haapsalu linna poolt nende tööde lepingu?

Vastus:
Tööde teostamise leping on sõlmitud Haapsalu Veevärgi, AS Koger ja Partnerid ning AS KPK Teedeehituse vahel. Haapsalu Linnavalitsus on sõlminud lepingu AS Haapsalu Veevärk 600 000 krooni tasumiseks tänavasillutise täielikuks ümberpaigaldamiseks.

Küsimused ettekandjale.
Reformierakonna fraktsiooni liige Urmas Sukles (1). Kas ei ole ohtu, et ehitaja vaatab lakke ja ütleb hinna ja linn maksab maksumaksja raha eest nõutud summa?
Vastas I. Danilov. Ei ole, sest soomlaste hinnapakkumine ühtib AS Koger ja Partnerid hinnapakkumisega. See on adekvaatne hind.

OTSUSTATI:
võtta linnavalitsuse vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 4

Reformierakonna fraktsiooni arupärimine Karja tänava garantiiremondi kohta nr 3

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Arupärimie:
Haapsalu Linnavalitsuse teatel toimuvad ajavahemikus 12. september kuni 18. oktoober Karja tänava garantiiremondi tööd. Lääne Elus väidab aselinnapea T. Hein, et volikogu on lubanud, et linn maksab 600 000 EEK garantiiremondi kuludest. Milliseid seadusi ja volikogu akte on linnavalitsuse poolt rikutud, kui on lubatud linna rahaline osalus garantiiremondi osas?

Vastus:
Haapsalu Linnavalitsus ei ole rikkunud seadusi ega ka volikogu õigusakte.

Juhin austatud arupärijate tähelepanu asjaolule, et tegemist ei ole garantiiremondiga, vaid ülejäänud teeosa ümberladumisega. Pressiteatesse läks ekslikult sõna „garantiiremont“, tegelikult on tegemist halvasti tehtud tee uuesti tegemisega. Tulenevalt lepingust, mis on sõlmitud 27. märtsil 2006 ja selle lisast 14. septembrist 2006, peab tee oma kvaliteedilt vastama lepinguga kokkulepitud tolerantsidele. Kuna Eestis puuduvad kvaliteedinõuded kivisillutise ladumiseks, siis kohaldati kokkuleppel ehitajaga Soome kvaliteedinõudeid ja lepingus kirjeldatud tolerantsid olid tuletatud Soome Maa Ryllist. Tee viimine tolerantsidega vastavusse on töövõtja kohustus ja töövõtja ei ole sellest ka keeldunud. Kevadiste tööde tulemusena tekkis aga olukord, kus Soome firma OÜ Kivilinja paigaldas tee oluliselt kvaliteetsemalt, kui oli seda kokkulepitud tolerantsid ehk selleks, et viia ka ülejäänud teeosa samale kvaliteeditasandile, pidime me minema ehitajaga uuele kokkuleppele. Me kaalusime kaua ja lõpuks leidsime, et kõigi huvides on saada lõpuks ikkagi maksimaalse kvaliteediga tee ja selle aasta lõpuks saada ka kogu Karja tänava teemale lõplik lahendus. Meie nõue oli, et töid teostaks sama firma ja tagataks sama kvaliteet ja et seda saavutada, olime nõus ümberladumist osaliselt toetama. Kui nüüd summeerida kogu tee ümberladumise maksumus, siis on see 2,8 miljonit krooni, millest 2,2 miljonit kannab ehitaja ja 600 tuh krooni Haapsalu Linnavalitsus ehk siis ¾ teest maksab ehitaja ja ¼ linn ja tulemuseks on uus ja korraliku kvaliteediga töö. Seega võime öelda, et me maksime kvaliteedi eest, mis ületab lepinguga kokkulepitud kvaliteedinõudeid.

Küsimused ettekandjale.
Reformierakonna fraktsiooni liige Urmas Sukles (1). Kas selle halvasti tehtud tee ümbertegemiseks ei oleks pidanud mitte võtma läbipaistvuse pärast erinevaid pakkumisi? Praegu jääb mulje, et volikogu on teile andnud peaaegu miljon krooni. Kas ei tundu, et aselinnapea Heina või aselinnapea Maiste haldusalas – me ei tea, kelle haldusala see on, on töö väga ripakil?

Vastas I. Danilov. Olen nõus, et Karja tänava ehitus ja tööde kulgemine ei ole mitte parim praktika ja edaspidiseks peame õppust võtma. Kuna meie soov oli minna sama ehitajaga, OÜ Kivilinja`ga edasi, siis me tõesti ei kaalunud teiste pakkumiste võtmist, kuna varasemad uurimised näitasid, et Eesti ehitajatel nii head kompetentsi ja kvaliteedi taset ei ole. Soomlased ladusid tee vastavalt kvaliteedinõuetele, mis täna neil kehtib – latiga mõõtes võib kõrguste vahe olla vaid 5 mm. Tänane mõõdistus näitab, et nad ladusid ka Karja tänava uue osa just vastavalt nõuetele. See oli teadlikult ühe firma peale minemine.

Reformierakonna fraktsiooni liige Urmas Sukles (2). Mis jääb linnal tegemata selle 600 tuh krooni pärast?

Vastas I. Danilov. Ma arvan, et midagi ei jää tegemata, see oli reservfondi raha, mida oleme 2007. aastal äärmiselt kokkuhoidlikult kasutanud. Tavaliselt oleme toetanud sporti ja kultuuri, aga sel aastal oleme saanud linna eelarve summadega enam vähem hakkama ja ei näe, et selleläbi jääb midagi tegemata. Vastupidi, me lõpetame ära pikale veninud segase ja kõiki häirinud teema ja saame edasi minna uute teedega.

Reformierakonna fraktsiooni esimees Mati Seppi (2). Kui kaua kestab tehtava tee garantii?
Vastas I. Danilov. Lepingu järgi on garantii kaks aastat.

OTSUSTATI:
võtta linnavalitsuse vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 5

Reformierakonna fraktsiooni arupärimine Kuursaali tegevuse kohta nr 1

KUULATI linnapea Ingrid Danilov`i ettekannet.
Arupärimine:
1.	Kellega on sõlmitud Kuursaali rendileping?
2.	Kui palju on linn toetanud Kuursaali rentnikku ja Kuursaalis ja Kõlakojas toimunud teiste ettevõtjate poolt korraldatud üritusi?
3.	Kuidas on laekunud Kuursaali rendimaksed?

Vastus:
1.	Leping on sõlmitud Haapsalu Linnavalitsuse ja Haapsalu Kutsehariduskeskuse vahel. Linnavalitsuse poolt on lepingu allkirjastanud aselinnapea Märt Maiste.
2.	Linn on toetanud Haapsalu KHK 5000 krooniga suveürituste ühisturunduse projektis osalemiseks. See on toetus, mida linn annab kõikidele kultuurikorraldajatele, kes osalevad kultuuri ühisprojektis. Mõte ongi selles, et toetada poole summa ulatuses.
3.	Vastavalt lepingule peab Linnavalitsus esitama HKHK-le arve rendimaksete tasumiseks 15. oktoobriks mille me ka esitame.

Küsimused ettekandjale.
Reformierakonna fraktsiooni liige Urmas Sukles (1). Kas ise olete rahul Kuursaali suveeluga? Linna külalised ja linnakodanikud, kellega olen vestelnud, on arvamusel, et selle suve toitlustamine Kuursaalis oli katastroof. Kui viimati käisin Kuursaalis, siis osa laudu oli saalist ära pandud, osa laudadel oli reserveeritud-silt, et mitte koristada. Toiduga oli probleeme ja piinlik oli külaliste ees.

Vastas I. Danilov. Nõustun, et esimesel aastal kõik ei õnnestunud, sama arvab ka kutsehariduskeskus. Laudade vähendamine ei olnud õige samm, sellest rääkisime ka kooliga, peale mida pandi lauad tagasi. Kooli põhjendus oli, et palju inimesi on hakanud Kuursaalis sööma ja nad ei jõua kõiki 100 inimest teenindada üheaegselt.
Ma ei ole saanud kriitikat toitude ja toidukvaliteedi kohta, vastupidi – on öeldud, et toit on märkimisväärselt parem. Teeninduses on veel puudujääke, aga näiteks ka kõrgelt kiidetud Haapsalu Jahtklubis ootasin ma 40 min magustoitu. Paraku on see praegu Haapsalu seis. Sellega me siiski ei lepi ja Kuursaali kvaliteediteema oli ka kooli nõukogus teemaks. Kooli ettevalmistusaeg jäi hooaja alguses väheseks ja nüüd alustas kool juba ettevalmistusi tulevaks aastaks. Olukord peab tunduvalt paranema ja õpperestorani arendamine jätkub.

Reformierakonna fraktsiooni liige Urmas Sukles (2). Kas ei tundu, et õpperestorani arendamine toimub Haapsalu linna maine arvelt?

Vastas I. Danilov. Ei tundu. Lisaks negatiivsele arvamusele olen saanud ka palju positiivset. Mina suhtlen inimestega, kes väidavad, et on saanud väga ilusa ja hea teeninduse osaliseks. Probleemidega tegeletakse.

OTSUSTATI:
võtta linnavalitsuse vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 6

Reformierakonna fraktsiooni arupärimine Kuursaali tegevuse kohta nr 2

KUULATI ettekannet.
Arupärimine:

Reformierakonna fraktsioon on arvamusel, et Kuursaali Haapsalu Kutsehariduskeskusele üürile andes ei ole paranenud selles toitlustuse ja teeninduse kvaliteet, pigem vastupidi. Kas kavatsete jätkata Kuursaali rentnikuga sõlmitud lepingut?

Vastus:
Kavatseme jätkata, meil on viieaastane leping. Peame saama kätte taseme, milleks me lepingu sõlmisime. Nõustun sellega, et esimesel aastal mitte kõik ei õnnestunud nii, nagu olime kokku leppinud ja kool teab ka ise väga hästi, millised puudused olid ja mis selle põhjustasid. Kuursaali teemat arutas ka koolinõukogu oma korralisel koosolekul ja kutsehariduskeskuse juhtkond tegi nõukogule ettepaneku, et nad annaksid uue aasta ettevalmistustöödest nõukogule pidevalt informatsiooni. Kõik vead teeninduses, mis ilmsiks tulid, on lülitatud õppekavasse ja õppetöö käigus kõiki neid ka käsitletakse.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
võtta linnavalitsuse vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 7

Reformierakonna fraktsiooni arupärimine universaalspordihalli kohta

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Mis järgus on kevadel planeeritud universaalspordihalli projekt?

Vastus: 
Projekt on külmutatud. Nagu oligi karta, kasvas universaalhalli maht selliseks, et selle ehitamine  ei ole lähiajal linnale jõukohane. Rääkisime läbi kultuuriministeeriumiga ja ka Eesti Kergejõustikuliiduga, kuid vajalikul määral toetust sealt ei saanud. Kultuuriministeeriumi esindajad avaldasid arvamust, et toetus tuleks kõne alla mitme aasta jooksul väiksemate summade kaupa, kuid meid see ei rahulda, sest sel juhul peaksime võtma ise ikkagi suure laenu, mida hiljem KM aitaks tagasi maksta. Me ei saa endale lubada suurt laenu spordihallile, sest pole hetkel sel määral prioriteet. Nagu ma ka varem olen rääkinud, on prioriteediks kultuurikeskus ja järgmine suur objekt on Haapsalu Wiedemanni Gümnaasium.

Oleme saanud kokkuleppele, et erasektor ehitab valmis tennisehalli ja linn hakkab rentima sealt siseväljakuid laste treeninguteks. Minule teadaolevalt valmib uus eskiis projekt 1. oktoobriks ja siis tullakse seda linnavalitsusele tutvustama. Kas ja millal ehitus algab, selgub peale objekti eelarvestamist.

Samas, kergejõustiku sisehall oleks vajalik, seega pole me seda mõtet päris maha matnud, vaid fikseerinud universaalhalli vajaduse ka linna arengukavas. Täna on võimalikule ehitusalale tehtud detailplaneering ja  universaalhall on eskiisprojekti staadiumis. Sinna me selle hetkel ka jätame, kuid oleme valmis mingi rahastamise kanali avamise korral tööd jätkama.

Küsimused ettekandjale.
Reformierakonna fraktsiooni liige Mati Seppi (1).
Praegu on staadionil käivitunud staadionil Norra projekt, kui sinna ehitatakse tennisehall, siis tekib küsimus, et kuidas selle väikese maaala peale mahub suur tennisehall?

Vastas I. Danilov. Täna veel ei tea täpselt, kas hall tuleb staadionile. Sel nädalal käis linnavalitsust üle küsitlemas firma, kelle tellis Norra riik, et kontrollida üle kõik potentsiaalsed rahasaajad. Meiega jäädi rahule. Soovitakse, et hakkaksime projekti sellisel kujul ette valmistama, et raha olemasolul saaksime hanked välja kuulutada. Selle projekti järgi peame rajama välisväljakud, täna rääkida sisehallist või väljakute katmisest oleks ennatlik ja võiks anda Norra rahastajale väga ebamäärase signaali. Hetkel läheme edasi Norra rahadega staadioni renoveerimise projektiga. Vaatame, milliseks kujuneb eskiisprojekt tennisehallile ja kas see üldse sinna mahub.

Reformierakonna fraktsiooni liige Mati Seppi (2).
Kuidas on staadioni piiratud territooriumi jagamisega – näiteks kui tuleb keegi sooviga anda raha, et ehitada jäähalli. Kas linnavalitsusel on kujundatud arvamus taoliste rahapakkumiste ja erinevate hallide osas?

Vastas I. Danilov. Küsimus on oletuslik, hetkel ei ole me midagi jaganud ja ei tea, kas kavatsemegi jagama hakata. Kõik sõltub sellest, mis kujul ja kas üldse see hall teoks saab.

Reformierakonna fraktsiooni liige Mati Seppi (3).
Hall, mida praegu ei tule, on hetkel arvestatud raha 80 tuh kr. Kes hakkab seda halli ülal pidama, kelle maaks see jääb? Kas linn ostab halli hiljem välja või vastupidi, et linn ostab kalli raha eest saaliaega ja on eramaa?

Vastas I. Danilov. See raha on linna arengukava eelnõusse sisse kirjutatud. Reformierakonna fraktsioon võiks teha arupärimise pärast seda, kui erainvestoril on teada halli maksumus ja kas seda halli üldse ehitama hakatakse. Kui ehitavad, siis peame väga konstruktiivselt leidma lahenduse ja oleme volikogule valmis seda informatsiooni edastama.

OTSUSTATI:
võtta linnavalitsuse vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 8

Pikapäevarühma toitlustamise maksumus Haapsalu linna üldhariduskoolides

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Käesoleval ajal kehtiva korra kohaselt on põhikooli õpilastele toitlustamine koolipäeva keskel tasuta.
Riigieelarvest eraldatakse koolilõuna katteks 2007. aastal 10.42 krooni õpilase kohta ning vahe koolilõuna tegeliku maksumuse ja riigieelarve eraldise vahel katab kohalik omavalitsus, praegusel juhul on see 5.58 krooni õpilase kohta.

Pikapäevarühmade toitlustamist riigieelarvest ei toimu. Siiani on kogu pikapäevarühma toit makstud linnaeelarvest ja toidukorra maksumuseks on olnud 10 krooni õpilase kohta, mis ei ole toitlustamiseks piisav. Teeme ettepaneku tõsta ka pikapäevarühma õpilase toidukorra hind samale tasemele koolilõunaga, et hommikul kell 8-st õhtul kella 16-17-ni koolis viibiv algklassilaps saaks täisväärtuslikku toitu. Samas ei pea me päris õigeks, et kogu pikapäevarühma toitlustamise maksab kinni kohalik omavalitsus, sest siin on siiski tegemist teatud tüüpi lisateenusega lapsevanemale, kes ei pea muretsema selle pärast, kas tema lapsel on vajalikud kodutööd tehtud ja kõht täis.

6. septembril toimus tavapärane koolidirektorite nõupidamine, kus seda teemat käsitlesime. Ühine arvamus oli, et pikapäevarühma õpilase toidukulud võiksid jaguneda kohaliku omavalitsuse ja lapsevanema vahel pooleks. Praegusel juhul oleks lapsevanema kanda keskmiselt 8 x 20 = 160 krooni kuus õpilase kohta. Juhul kui mõnel lapsevanemal käib nimetatud summa üle jõu, on tal võimalik pöörduda sotsiaal- ja tervishoiuosakonda toetuse saamiseks vastavalt sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise korrale.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige M. Seppi soovis teada, kui palju on linnal kulunud aasta jooksul toetust ja kui suur saab olema toetus seoses hinnatõusuga?
T. Vare. Praegu ei ole kaasas aasta andmed, septembri lõpuni on maksnud linn ja septembris oleme maksnud 139 pikapäeva rühma õpilasele 20 päeva eest 44 480 kr. Viimase kolme kuu 55 päeva eest 61 160 kr arvestades seda, et see oleks 50% 16-st kroonist.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku kaasettekannet.
Kümne krooniga lapse kõhtu ei täida, kui see ei ole just pakisupp. Tundub olema õiglane jagada kulud lapsevanema ja linna vahel pooleks. Üldise koolikohustuse tõttu saab laps tasuta koolilõunat, samas ei ole üldist pikapäevarühma kohustust, see on vabatahtlik ja vaadeldav lapsevanemale lisateenusena.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 39 „Pikapäevarühma toitlustamise maksumus Haapsalu linna üldhariduskoolides“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Loa andmine riigihanke „Haapsalu linna tänavavalgustuse hooldamine perioodil 2008 – 2011” korraldamiseks

KUULATI linnasekretär Erko Kalev`i ettekannet.
Käesoleval ajal on Haapsalu Linnavalitsusel tänavavalgustuse hooldusleping OÜ-ga A&T Elekter, mis lõppes 01.09.2007, kuid on pikendatud ja kehtib kuni 02.01.2008. Uue teenuslepingu maht oleks hinnanguliselt 2,5 kuni 3 miljonit krooni, mille sõlmimiseks on kohustus viia läbi pakkumismenetlus. Kuna lepingu sõlmimisega võetakse kohustusi tulevasteks eelarve perioodideks on vajalik volikogu luba lepingu sõlmimiseks.

25.05.2007 otsus on vajalik tunnistada kehtetuks, kuna otstarbekam on sõlmida hooldusleping kolme aastase perioodiga. Eelnevas otsuses küsiti luba nelja aastase perioodi kohta. Lühem lepinguperioodiga hange võimaldab pakkujatel täpsemalt kalkuleerida ajafaktorist tulenevaid hinnaprojektsioone ning vähendaks nn ettenägematute kulutuste mõju linna eelarvele. Samuti on lühema perioodi hankemaksumus eeldatavalt väiksem rahvusvahelisest piirmäärast.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Teet Kallasvee (1). Uue teenuslepingu maht oleks hinnanguliselt 2,5 kuni 3 miljonit krooni – millel see põhineb?
Vastas E: Kalev. Praegu on eelarvejärgselt sel aastal näiteks hoolduse maht 650 tuh kr, kui korrutada kolmega, saame u 2 milj, lisandub hinna koefitsient, seega aasta 2,5 kuni 3 milj kr. See on hoolduste maht, mis on saadud arvutuste teel.

Volikogu liige Teet Kallasvee (2). Kas see ei ole liiga tagasihoidlik arvestus? Kui hakkasime seda eelnõud ette valmistama, siis pidime panema rõhu 21. sajandi võimalustele - automaatikale?
Vastas E. Kalev. Täna ei ole arvestatud üleminekut täisautomaatikale, kuid on plaanitud rohkem automatiseerida, et tekiks valvesignalisatsioon, mis annab automaatselt riketest märku. Spetsialistid on tehniliste tingimuste koostamisel oma hinnangu andnud ja 500 tuh kr on igaaastane investeerimise koht.

Volikogu liige Kalju Aigro. Kes on spetsialistid?
Vastas E. Kalev. Jään võlgu nimede ütlemisega. Tehniliste tingimuste koostamisega tegeles linnakeskkonna osakond ja konsulteeris selle valdkonna spetsialistidega. Nagu juba maikuus ütlesin, et kuna A&T Elekter soovib osaleda hankes, siis temalt küsida ei saa – sellega välistaks firma osalemise.

Volikogu liige Teet Kallasvee (2). Kas see ei ole liiga tagasihoidlik?
Vastas E. Kalev. Ettevalmistamisel on arutelu.

Volikogu liige Urmas Sukles. Miks nii hilja hakati tegelema hankega? Kas arvate, et 1. jaanuariks 2008 saate hakkama?
Vastas E. Kalev. Vastavalt riigihangete seadusele on avatud hanke tähtaeg praegu 52 päeva ja kui arvestada seda, et hanke dokumendid peale selle otsuse tegemist võiksid välja minna nädala paari jooksul, siis teoreetiliselt on võimalik hakkama saada.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 142 „Loa andmine riigihanke „Haapsalu linna tänavavalgustuse hooldamine perioodil 2008 – 2011” korraldamiseks“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Mitteeluruumi võõrandamine otsustuskorras (Suur-Lossi tn 26-3, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Suur-Lossi tn 26-3 äriruumide üürnik OÜ Martin Grupp esitas 22.02.2007 linnavalitsusele taotluse, millega soovib osta tema poolt üüritava mitteeluruumi. Kinnisvarabüroo Arco Vara hindamisakti alusel on kinnistu hind 04.04.2007 seisuga 720 000 krooni. Kaks päeva tagasi OÜ Martin Grupp tõi taotluse sooviga alandada hinda 100 tuh kr võrra, sest on teinud remonti ja ligi 200 tuh kr omavahendeid kulutanud. Linnavalitsus ja õiguskomisjon arutasid avaldust. Linnavalitsuse seisukoht on hinda mitte alandada. Eelnevalt toimunud äripindade müümisel üürnikele on linnavalitsus müügihinna kujundamisel lähtunud ainult kinnisvarabüroo poolt koostatud hindamisest, arvestamata üürniku poolt teostatud investeeringuid äripinna parendamiseks.

Nimetatud mitteeluruumis tegutseb käesoleval ajal Viigi kauplus. Taotleja on omandanud ka üle tee asuva kinnistu, kus tegutseb Viigi kohvik. Võttes arvesse, et Suur-Lossi 26 hoone vajab edaspidi suurjoonelisi investeeringuid on linnavalitsus asunud seisukohale, et müügiprotsess on otstarbekas nii hoone edasise majandamise seisukohalt kui ka üleüldise äritegevuse jätkamise soodustamisena vanalinna piirkonnas.
Arvestades linna äritegevuse keskkonna säilimist ja parandamist ning eesmärgiga säilitada traditsiooniline äritegevus vanalinnas teeb linnavalitsus ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta, vähendamata hinda.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Teet Kallasvee (1). Mis saab, kui võtame otsuse vastu taotlust arvestamata?
Vastas M Schwindt. OÜ Martin Grupp sai pool aastat ostmiseks mõtlemisaega, kui loobuvad, siis jääb pind linnale edasi. Linnal on võimalus neile edasi rentida või panna oksjonile.

Volikogu liige Teet Kallasvee (2). Mis kaalutlustel on kuuekuuline mõtlemisaeg?
Vastas M Schwindt. Üldjuhul on olnud kolm kuud, kuid selle juhtumi korral andsime rohkem aega. Sama hoone üürnikele on antud samuti kuus kuud oma korteri võõrandamiseks.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Komisjon ei leidnud ühtegi põhjust, et hinda vähendada.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 143 „Mitteeluruumi võõrandamine otsustuskorras (Suur-Lossi tn 26-3, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Vara võõrandamine otsustuskorras (Posti tn 17, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind. Müüa korter nr 1, üldpindalaga 105,0 m2, hinnaga 39 025 krooni Maiva Dunkel´ile. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Teet Kallasvee. Kuidas laekub erastamise eest raha?
Vastas M. Schwindt. Valdav osa, kellele erastamise õigus on antud, on oma kodu õigeaegselt välja ostnud, st et on raha tasutud. Vist on 3-4 korterit, mille erastamiseks ei ole avaldatud soovi ja saavad jätkata üürnikuna.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Saalist väljus volikogu liige Andreas Rahuvarm, osaleb 17 volikogu liiget.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 144 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Posti tn 17, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Vara võõrandamine otsustuskorras (Posti tn 33, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind.
Müüa korter nr 1, üldpinnaga 45,5 m2, hinnaga 28 959 krooni Urve Arusaar´ele. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Saali saabus volikogu liige A. Rahuvarm, osaleb 18 volikogu liiget.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 145 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Posti tn 33, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Vara võõrandamine otsustuskorras (Õhtu kallas 17, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind.
Müüa korter nr 1, üldpindalaga 105,0 m2 hinnaga 44 816 krooni Valentina Ignatjeva´le; korter nr 3, üldpindalaga 39,5 m2 hinnaga 31 407 krooni Roland Kärmet´ile. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Valdo Maisalu. Kas ei kaalunud korter nr 2 erastamist?
Vastas J. Karilaid. See küsimus ei olnud 20. septembri komisjoni koosoleku päevakorras.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 146 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Õhtu kallas 17, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 14

Vara võõrandamine otsustuskorras (Õhtu kallas 21, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind. Müüa korter nr 1, üldpindalaga 53,6 m2 hinnaga 46 342 krooni Mihhail Jermolin´ile; korter nr 2, üldpindalaga 37,5 m2 hinnaga 32 438 krooni Salme Jakan´ile; korter nr 3, üldpindalaga 36,8 m2 hinnaga 31 781 krooni Mikhail Leontiev´ile; korter nr 5, üldpindalaga 26,5 m2 hinnaga 22 847 krooni Selma Kõrre´le. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI: võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 147 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Õhtu kallas 21, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 15

Vara võõrandamine otsustuskorras (Suur- Lossi tn 26, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind. Müüa korter nr 2, üldpindalaga 47,7 m2 hinnaga 19 993 krooni Tiina Hein´ale; korter nr 3, üldpindalaga 28,4 m2 hinnaga 12 978 krooni Rein Kliss´ile. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 148 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Suur- Lossi tn 26, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 16

Vara võõrandamine otsustuskorras (Vaikne kallas 4, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind. Müüa korter nr 1, üldpindalaga 53,8 m2 hinnaga 46 667 krooni Eha Põldmaa´le; korter nr 2, üldpindalaga 55,9 m2 hinnaga 48 486 krooni Imre Kaasik´ule; korter nr 4, üldpindalaga 26,2 m2 hinnaga 22 693 krooni Kalle Tiitsmann´ile; korter nr 5, üldpindalaga 46,3 m2 hinnaga 40 139 krooni Nadin Furmanov´ile. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Teet Kallasvee. See on täna viimane otsustuskorras vara võõrandamine, kas nüüd saab ülekohtu äraklaarimine ühele poole? Või jääb neid kortereid veel?
Vastas M. Schwindt. Põhimõtteliselt peaks tänaste otsustega olema asi tehtud. Jäävad veel paar-kolm problemaatilist korteriomandit.

Volikogu liige Valdo Maisalu. Kui lasime erastada Sadama 4, mis oli väga halvas seisus. Erastasid inimesed, kellel napib vahendeid maja korrastada. Sama küsitav on ka Vaikne kallas 4 majaga ja elanikega. Kuidas hoida ära selline olukord? Kas olete nõus lisama otsusele punkti, millega kohustatakse maja korda tegema?
Vastas M. Schwindt. Raske on retsepti öelda. Turg peaks selle paika panema. Kus inimesed ei jaksa maksta, peaksid oma korteri maha müüma ja saama odavamad korterid. See ei ole puhtalt minu töövaldkond ja ma ei vasta sellele küsimusele.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 149 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Vaikne kallas 4, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 17

Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnus põhikirja muutmine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Palume muuta punkt 6.5 asendada järgmises sõnastuses:
„6.5 Sihtasutuse lõpetamise korral antakse pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist alles jäänud vara üle tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja kantud ühingule või avalik-õiguslikule juriidilisele isikule.“
Muudatus on vajalik, et SA Haapsalu Piiskopilinnus põhikiri vastaks tulumaksuseaduse § 11 lg 2 4 nõuetele. Peale eelnõus nimetatud muudatuse sisseviimist vastab SA põhikiri tulumaksuseaduses kehtestatud nõuetele ning on võimalik taotleda enda kandmist tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ning sihtasutuste nimekirja. Nimekiri kinnitatakse Vabariigi Valitsuse korraldusega.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Vallik`u kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 150 „Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnus põhikirja muutmine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 18

Haapsalu Linnavolikogu 27.10.2006 otsuse nr 82 „Detailplaneeringu algatamine (Sadama tn 26 ja 28, Haapsalu)” muutmine

KUULATI aselinnapea Toivo Hein`a ettekannet.
Planeering algatati Kolm Kolme OÜ taotluse alusel Haapsalu Linnavolikogu 27.10.2006 otsusega nr 82. Kruntide omanik soovis olemasolevaid hooneid rekonstrueerida. Käesolevaks ajaks on kruntide omanik vahetunud ja tänane omanik (Kodusadama Arenduse OÜ) soovib praegused ehitised lammutada ja hoonete alusele pinnale ehitada uued korterelamud.

Lammutataks Sadama tn 28 kõrge torn ja tänavapoolsed madalad ehitusmahud ning nende asemele kujundataks parkimisala ja puudega palistatud kõnnitee. Seega väheneks praegune hoonestusala.

Linnale on esitatud taotlus muuta varem kinnitatud lähteülesannet nii, et elamutele oleks võimalik ehitada osaliselt kolmas korrus.
Oma ettepaneku esitlemiseks on linnale esitatud selgitavad joonised, illustratsioonid ja makett.

Sadama tn 26 puhul on tagasiasteline kolmas korrus põhjendatud sellega, et koos kohtumaja (Sadama 21), Promenaadi hotelli (Sadama 22) ja Taastusravihaiglaga (Sadama 16) moodustub piirkond, kus vahelduvalt paiknevad 2-3-4 korruseliste mahtudega hooned.

Jätkamaks hoone mahtude rütmilist vaheldumist on põhjendatud, et Sadama tn 28 krundile kavandatakse peamises mahus kahe korruseline hoone, mille siluetti liigendavad osaliselt kolmekorruselised mahud.

Eelnõus tehtud ettepanekutega ei riivataks ka teisel pool projekteeritavaid hooneid omavate omanike huve. Projekteeritavad hooned, mis paiknevad nende suhtes kirdes, ei varja olemasolevate hoonete päikesevalgust ning piirkonna väärtuseks olevat merevaadet (mõningaselt väheneb tänavalt merevaade kui osa terrasse ehitataks ruumideks), kuna ka täna ei ole olemasolevatele hoonetele tagatud panoraamne vaade merele. Samas kaasneb olemasolevate „varemete” kaasaegseks ehitamisel pigem positiivne mõju, mis väljendub korrastatud linnaruumi kaasaegsel, kuid samas arhitektuuriliselt atraktiivsel väljaehitamisel, tõstes oletatavalt ka olemasolevate hoonete väärtust. 

Linnavalitsus esitas muutmise eelnõu esimest korda volikogule 25.05.2007 istungile. Kommunaalkomisjoni koosoleku otsus 25.05.2007 oli, võtta eelnõu istungi päevakorrast maha täiendavate asjaolude selgitamiseks, kuna linnakodanikud olid esitanud pretensioone ettepaneku vastu, muuta planeeritavate hoonete korruselisust.

Seejärel korraldas linnavalitsus aruelu 21.06.2007, kus arendaja tutvustas Sadama tänava elanikele planeeringu lahendust.
Arutelul otsiti kompromisse, vaeti võimalusi, kuidas muuta planeeringut, hoonete mahtusid ja arhitektuurset lahendust, nii et see oleks vastuvõetav linnakodanikele ja arendajale.

Jätkati tööd planeeringu eskiisettepanekuga. Arendaja kutsus veel kord kokku Sadama tänava elanikud 03.08.07 ja tutvustas lahendus, mis arvestas arutelul tehtud ettepanekuid.

Eskiisi tehti järgmised muudatused:
•	fassaade on liigendatud, nii horisontaalselt kui vertikaalselt;
•	Sadama tn 28 tagasiasteline kolmas korrus on vertikaalselt liigendatud, kolmanda korruse maht on maksimaalselt ca 35% hoone alusest pinnast;
•	hoone esimesel korruse tasandil avatud hoone nurgalt vaade merele (A. Mati soove arvestades);
•	esimese korruse maht asub tänava poolsel küljel tagasi, nii et anda lisaruumi haljastusele ja kõnniteele;
•	fassaadi viimistlusse on kavandatud puitu;
•	Sadama 26 ja 28 vahelisele alale on kavandatud avalik mereäärne terrass, kuna Sadama 28 esisel puudub kallasraja võimalus (terrassid ulatuvad mereni); piirdeaedu ei ole kruntidele ette nähtud;
•	Sadama 26 esimesele korrusele on kavandatud äripind (näiteks mereterrassiga kohvikruumid).

On välja selgitatud uute hoonete mõju naabermajade valgustingimustele – insolatsiooni arvutuse tulemused näitavad, et märkimisväärset mõju ei ole. Majad asuvad üle tee paiknevate hoonete ja aedade suhtes kirdes (põhiline päikese paiste tuleb ida-lõuna-läänekaarest) ja lisatav kolmas korrus on tagasiasteline ja liigendatud.

Sadama tänava õuede privaatsust uus maja oluliselt ei vähenda, sest majad asuvad vahetult tänava ääres ja õued asuvad hoonete ja piirete taga. Katuse terrassi kasutus on väga hooajaline. Korterite arv Sadama 28 hoones pole suur, ca 10 korterit. Tänavale kavandatud puuderida peaks mõlemal pool asuvatele majadele privaatsust suurendama võrreldes tänase olukorraga.

Parkimist on kruntidele kavandatud rohkem kui majadesse kortereid, lisaks on Rannarootsi muuseumi ette planeeritud avalik parkla.

Kuna detailplaneeringut pole siiani ametlikult menetletud, Kodusadama Arenduse OÜ on teinud eeltööd, koostanud eskiiside erinevaid variante, siis tööd pole laiale avalikkusele veel tutvustatud, vaid on kohtutud Sadama tänava elanikega. Kokkuvõtteks kohtumistest Sadama tänava elanikega on, et Sadama 26 hoone ümberehitamise kavadega on nõustutud ja selle vastu ei protestita. Sadama 28 ümberehitamise vastu on perekond Ruuge ja A. Matt.

Linnavalitsus on seisukohal, et antud tänavale ei ole iseloomulikud täismahus kolmekorruselised majad, kuid osaliselt (tagasiastete ja liigendustega) on kolmas korrus mõeldav. Detailplaneeringuga määratakse krundi ehitusõigus, seega määratakse ka ehitusmahud s.h kolmanda korruse ehitamise mahud ja asukohad. Täpsustatakse arhitektuursed nõuded ehitistele.

Peale lähteülesande muutmist koostatakse Sadama tn 26 ja 28 kruntide detailplaneering, mis avalikustada ja arutatakse avalikkusega läbi vastavalt planeerimisseadusele.

Mõni päev tagasi esitasid kaks perekonda avalduse, mis on muudatuse vastu, väidetakse, et väheneb vaade merele ja hoone võtab valguse kinni.

Linnavalitsus on seisukohal, et miljööväärtuslikul alal võiks siiski arendada kaasaegseid hooneid. Eelnõu vastuvõtmine ei tähenda, et eskiisi järgi algatatakse tegevus – tegelikkuses jätkub siis menetlemine Sadama tänava elanike kui ka teiste linnakodanike osavõtul.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Kalju Aigro kaasettekannet.
Komisjon pidas ühe nädala jooksul kaks koosolekut ja andis eelnõule negatiivse otsuse. Elanikud lähiümbrusest on hirmul, et nad on maja ostes ja korrastades pannud hinge ja raha linnavalitsuse nõuetesse, mis kehtivad sealses elamutsoonis, miljööväärtuslikus piirkonnas. Nemad on pidanud leppima asukoha nõuetega. Nüüdne mure on komisjonile mõistetav. Nad saatsid ka fotomontaaži, et põhjendada oma vastuseisu, kuid kahjuks ei vasta nende montaaž tegelikkusele.

Arendaja soov võtta sellest krundist maksimaalne on mõistetav, kuid ta teadis, mida ja kuhu ostab – Sadama 28 hoone on detailplaneeringus 2-korruseline. Viimasel hetkel hakkasid saabuma erinevad joonised, seletused ja pildid, arendaja mööndused.

Arvan, et mõlemal poolel on konkse sees.
Ei pea õigeks, et veel täna hommikul saabunud materjale ei ole kõik volinikud näinud ja seetõttu saaks neid praegu tutvustada. Ettepanek: kuigi komisjon andis otsusele ühehäälse negatiivse hinnangu, soovime, et volikogu arutaks eelnõud, et iga volinik arvaks midagi.

Küsimused kaasettekandjale.

Volikogu liige Jaanus Karilaid.

Volikogu liige Andres Ammas (1). Miks komisjon ei suutnud kanda juhtivkomisjoni otsustavat rolli?
Vastas K. Aigro. Komisjon leidis, et need mahud, mis on pakkunud arendaja, see kommunaalkomisjonile ei meeldinud, maht on suur. Aga me ei pea endid jumalaks, et kolmekesi ütleme, et ei meeldi ja võtame eelnõu arutuselt välja. Me ei pea seda õigeks, on küsimusi, mida volikogu peab otsustama. See on läbirääkimiste küsimus, mille tõime volikogusse.

Volikogu liige Teet Kallasvee (1). Kolm ja pool aastat arutate eelnõud. Kolme inimesega komisjonis võtate vastu otsuse, et kottida arendajat, kes soovib teha midagi paremaks ja edendada linna. Kas arvate, et läbirääkimisteks võimaluse andmine laiemale elanike ringile, on vale otsus?
Vastas K. Aigro. Vale väide, et arutame kolm ja pool aastat. Arendaja soov lisada kolmas korrus Sadama 28 hoonele on hilisem soov. Kui komisjon toob arutelu suurde saali, hoolimata enda negatiivsest otsusest, siis on see demokraatia. Ei otsusta kolm inimest, otsustab saalis volikogu.

Volikogu liige Andres Ammas (2).
Kas sa ei arva, et otsustamise toomine saali loob pretsedendi ja käivitab lõputu ahela?
Vastas K. Aigro. Arvan, et volikogul on õigus otsuse tegemiseks teada kogu informatsiooni, näiteks ka täna hommikul laekunut. Seda te ei tea, aga otsustada tahate.

Volikogu liige Teet Kallasvee (2). Kas sa saad seda aru, et kirjavahetus jätkuks kogu avaliku menetlemise perioodi, kui volikogu võtab täna eelnõu vastu otsusena?
Vastas K. Aigro. Ma saan aru, et pole mingit lugu, et on mitmeid kirju arendaja poolt, et on elanike avaldused allkirjadega, et on mingid erinevad seisukohad. On vaid soov lükata need kõrvale ja külma südamega võtta vastu eelnõu muutmata kujul öeldes, et asi peab liikuma. Leian, et komisjon ei pane pidureid. Komisjon ütleb, et arutame seda küsimust nii palju, kui seda mõistame. Arutame täna ja järgmise istungi ajaks on eelnõu sobiv vastuvõtmiseks. Komisjon ei blokeeri ühtegi otsust.

Volikogu liige Jaanus Karilaid. Kas mõistad, et kui volikogu võtab täna vastu esitatud otsuse, saab sellegi poolest edaspidi neid kirju arvesse võtta?
Vastas K. Aigro. Kui järgime reglementi, siis seal on öeldud, et kui komisjon teeb ettepaneku eelnõu lugemine katkestada, siis ei saa muud otsust enam vastu võtta. Komisjoni otsus on katkestada eelnõu lugemine ja ma ei kavatse otsust muuta. Otsuse saame järgmine kord vastu võtta.

Mulle tundub, et ei ole nii pisike see asi: eelnõu algatamine, pärast tuleb planeering, tulevad seisukohad, algab dialoog. Aga eelnõuga antakse selge signaal, et see kolmekorruseline maja sobib sinna. Võib olla ta sobibki. Aga arendajal on õigus öelda, et miks te lubasite mul selle projekti teha, muuta üldplaneeringut. Ja siis äkki, et ei meeldigi.
Kui laseme kodanikel minna kohtusse – see on nende õigus – järelevalvemenetlust võib teha maavalitsus. Kui eelnõu on täna tiba toores, tuleb täna läbirääkimised ära pidada, siis katkestada lugemine ja järgmine volikogu paneme hääletamisele. Ei saa seda blokeerida kommunaalkomisjon, poolthäältega võetakse otsus vastu.

Volikogu esimees Arder Väli. Kommunaalkomisjoni esimesele koosolekule ei olnud kutsutud ühtegi linnavalitsuse esindajat. Kas see koosolek ei olnud mitte formaalne?
Vastas K. Aigro. Sul on õigus, võtan patu omaks – eelnõu esitajal on õigus osaleda. Formaalne see koosolek ei olnud. Toimus kohalolnud komisjonide liikmetega ja arutati kogu materjali, mis oli laekunud. See viga sai parandatud teise koosoleku läbiviimisega, kus oli kaks linnavalitsuse esindajat. Küsimused olid samad.

Volikogu liige Teet Kallasvee (3). Miks sa oma tegemata jäetud tööga karistad neid inimesi, kes selle planeeringuga tahavad edasi minna?
K. Aigro. See on sama küsimus, mis ma ütlesin – kas volikogu teeb otsuseid kohvipaksu pealt, teadmatuse pealt või teab ta otsuse tegemisel kõiki aspekte. See on valiku küsimus. Kui meile ei ole tähtis, mida arvab üks või teine kodanik, võime otsuse teha ja see õigus oleks kommunaalkomisjonil ka olnud ja praegu oleks see eelnõu pandud hääletamisele. Ma ei tea, mis on õigem, aga komisjon arvas, et sellises olukorras on mõistlik arutada volikogus läbirääkimiste teel ja katkestada, et järgmises volikogus oleks pilt selge.
Kodanike kirjades on appikarje, mida saaksime maandada.

Volikogu esimees Arder Väli (2). Mitme inimese allkirja kandsid avaldused?
Vastas K. Aigro. Nelja kodaniku allkirjad.

Istungi sekretär Elvi Puda luges ette tänase, 28. septembri kommunaalkomisjoni protokolli, mille otsuse osa on:
„Ühehäälselt (poolt 3, vastu ei hääletatud)
OTSUSTATI:
1. Mitte toetada eelnõud esitatud kujul.
2. Jätkata eelnõu arutelu volikogus.
3. Peale ettekande, kaasettekande ärakuulamist ja peale läbirääkimisi katkestada eelnõu lugemine ja jätkata järgmisel korralisel volikogu istungil.“

Volikogu esimees Arder Väli kuulutas välja vaheaja 5 minutiks, et komisjon saaks pidada koosoleku ja kujundada ühepunktiline otsus.

Vaheaeg kell 15.40-15.45.
Lahkus volikogu liige Tatjana Panfilova. Osaleb 17 volikogu liiget.

KUULATI kommunaalkomisjoni aseesimeest Kalju Aigrot.
Komisjon pidas koosoleku kell 15.45 ja ühehäälselt (poolt 3) otsustati:
Tuginedes volikogu reglemendi punktile 83.2 (83.2. Kui katkestamise ettepaneku teeb eelnõu algataja või juhtivkomisjon, katkestatakse arutamine hääletamata.) teha volikogule ettepanek: katkestada eelnõu „Haapsalu Linnavolikogu 27.10.2006 otsuse nr 82 „Detailplaneeringu algatamine (Sadama tn 26 ja 28, Haapsalu)” muutmine“ arutelu.

Päevakorrapunkt nr 19

Haapsalu Linnavalitsuse informatsioon reservfondi kasutamise kohta 2007. aastal

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Reservfondi kasutamise korra kohaselt informeerib linnavalitsus volikogu fondist tehtud eraldiste kohta. Volinikele esitati kaheksa kuu kokkuvõte (lisatud).

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI võtta linnavalitsuse informatsioon teadmiseks.

Arder Väli
Volikogu esimees