VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,							26. oktoober 2007 nr 24

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.38.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 16 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed: Teet Kallasvee, Sulev Saareväi, Mati Seppi, Urmas Sukles, Heino Tamm

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Talis Vare (registreerimisleht lisatud).

Arutati juhatuse esitatud päevakorda.
KUULATI volikogu esimeest Arder Väli`t, kes teatas linnavalitsuse kirjalikust palvest võtta tagasi „Vara võõrandamine otsustuskorras (Karja tn 10-5, Haapsalu)“ eelnõu ja „Haapsalu Linnavolikogu 26.11.2004 määruse nr 49 “Jäätmeliikide, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, jäätmeveo teenustasu piirmäära, veopiirkondade, jäätmeveo sageduse ja aja määramine“ muutmine“ eelnõu.
Teisi ettepanekuid ei olnud.

Häältega poolt 16 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 24. istungi päevakord:

1. Linnavalitsuse liikme ametisse kinnitamine
Ettekandja			linnapea

2. Haapsalu Linnavolikogu 27.10.2006 otsuse nr 82 „Detailplaneeringu algatamine (Sadama tn 26 ja 28, Haapsalu)” muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

3. Haapsalu linna 2007. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

4. Haapsalu linna arengukava 2004-2009 muutmine, esimene lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandjad		kommunaalkomisjon

5. Maamaksumäära kehtestamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

6. Maamaksust vabastamine 2008. aastal
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

7. Lapsehoiuteenuse osutamise ja rahastamise kord
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

8. Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnuse Fond asutamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandjad		õiguskomisjon
				rahanduskomisjon

9. Loa andmine hanke korraldamiseks ja rahaliste kohustuste võtmiseks
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

10. Katastriüksuse ostmine (Aida tänav, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

11. Vara võõrandamine otsustuskorras (Aida tn I, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

12. Vara võõrandamine otsustuskorras (Aida tn II, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

13. Vara võõrandamine otsustuskorras (Jalaka tn 1a-29, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

14. Vara võõrandamine otsustuskorras (Posti tn 14, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

15. Haapsalu Linnavolikogu 26.01.2007 määruse nr 26 „Haapsalu linna topo-geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde kord“ kehtetuks tunnistamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

16. Haapsalu Linnavolikogu 29.06.2007 otsuse nr 135 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Lihula mnt 1-4, Haapsalu)“ muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

17. Haapsalu Linnavolikogu 24.11.2006 otsuse nr 86 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Surnuaia tn 1, Haapsalu)“ muutmine 
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

18. Preemia määramine Märt Maistele
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon 

19. Haapsalu linna 2007. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Linnavalitsuse liikme ametisse kinnitamine

KUULATI linnapea Ingrid Danilov`i ettekannet.
Ettepanek kinnitada Aivar Sein linnavalitsuse liikmeks ning Haapsalu aselinnapeaks linnakeskkonna valdkonnas.

Aivar Sein on kauaaegse kohaliku omavalitsuse töökogemusega spetsialist, kes on töötanud Taebla Vallavalitsuses ehitus- ja kommunaalnõunikuna ja viimased neli aastat Ridala Vallavalitsuses abivallavanemana. Mõlemas omavalitsusüksuses on Aivar Sein juhtinud kommunaalvaldkonda ja olnud selles edukas. Ridala vallas oli Aivar Sein ka vallavalitsuse liige.
Aivar Sein omab bakalaureusekraadi haldus- ja ärikorralduse erialal.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI Aivar Sein`a, kes tutvustas oma varasemat töökäiku. Haapsalu on elukohaks aastast 1986. Töötanud Haapsalu KEK-is, Taebla Vallavalitsuses ehitus- ja kommunaalnõunikuna, Ridala Vallavalitsuses abivallavanemana – ehitus-, planeerimisküsimused, koordineerimisprojektid. Kandideerimise põhjuseks võib lugeda võimalus anda panus linna keskkonna paremaks muutmisele. „Annan aru, et kerge olema ei saa, püüan ennast kiiresti kurssi viia ja ametisse asuda. Tänan volikogu esimeest Arder Väli`t ja volikogu liikmeid!“

Küsimused.
Volikogu liige Alo Lõps küsis, kas A. Sein astub tulevikus mõnda erakonda?
Vastas A. Sein. Hetkel erakondlikku kuuluvust määratlenud ei ole. Tuleviku osas jääb vastus võlgu.

Volikogu liige Kalju Aigro küsis, kas on juba ka jagatud töökohustused aselinnapea Toivo Heinaga?
Vastas A. Sein. Valdkonnad on aselinnapeade vahel määratletud, minu töö on linnakeskkond ja infrastruktuur, kindlasti tuleb veel ka täpsustamisi.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

Volikogu liige Valdo Maisalu palus teha 5-minutiline vaheaeg.
Vaheaeg kell 14.10-14.15.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 151 „Linnavalitsuse liikme ametisse kinnitamine“ (protokolli juures).

Volikogu esimees Arder Väli soovis Aivar Sein`ale edu ja õnne!

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu Linnavolikogu 27.10.2006 otsuse nr 82 „Detailplaneeringu algatamine (Sadama tn 26 ja 28, Haapsalu)” muutmine

KUULATI aselinnapea Toivo Hein`a ettekannet.
Eelmisel volikogu istungil avaldati arvamust, et on vaja veel pisut uurida ja saada vastuseid küsimustele ja juhtivkomisjoni ettepanekul katkestati eelnõu lugemine. Nüüd on loodetavasti kõik vastused olemas ja eelnõu küps vastuvõtmiseks.

Detailplaneering (Sadama tn 26 ja 28, Haapsalus) algatati Haapsalu Linnavolikogu 27.10.2006 otsusega nr 82. Planeeringu peamiseks eesmärgiks on Sadama tn 26 ja 28 kruntide sihtotstarbe „ühiskondlike hoonete maa” muutmine „elamumaaks” ja ehitusõiguse ning hoonestustingimuste määramine korterelamute ehitamiseks.

Detailplaneeringu lähteülesande muutmise ettepaneku tegi linnavalitsusele kruntide omanik Kodusadama arenduse OÜ. Taotlusega soovitakse muuta varem kinnitatud lähteülesannet nii, et elamutele oleks võimalik ehitada osaliselt kolmas korrus.

Taotluses tehtud ettepanekutega ei riivata oluliselt olemasolevate hoonete omanike huve. Projekteeritavad hooned ei varja märkimisväärselt olemasolevate elamute päikesevalgust (paiknevad kirdes) ning piirkonna väärtuseks olevat merevaadet, s.t ka täna ei ole olemasolevatele hoonetele tagatud panoraamne vaade merele. Samas kaasneb olemasolevate „varemete” kaasaegseks ehitamisel pigem positiivne mõju, mis väljendub korrastatud linnaruumi kaasaegsel, kuid samas arhitektuuriliselt atraktiivsel väljaehitamisel, tõstes oletatavalt ka olemasolevate hoonete väärtust.

Planeering algatati Kolm Kolme OÜ taotluse alusel Haapsalu Linnavolikogu 27.10.2006 otsusega nr 82. Kruntide omanik soovis olemasolevaid hooneid rekonstrueerida. Käesolevaks ajaks on kruntide omanik vahetunud ja tänane omanik (Kodusadama Arenduse OÜ) soovib praegused ehitised lammutada ja hoonete alusele pinnale ehitada uued korterelamud.

Lammutataks Sadama tn 28 kõrge torn ja tänavapoolsed madalad ehitusmahud ning nende asemele kujundataks parkimisala ja puudega palistatud kõnnitee. Seega väheneks praegune hoonestusala.

Linnale on esitatud taotlus muuta varem kinnitatud lähteülesannet nii, et elamutele oleks võimalik ehitada osaliselt kolmas korrus.
Oma ettepaneku esitlemiseks on linnale esitatud selgitavad joonised, illustratsioonid ja makett.

Sadama tn 26 puhul on tagasiasteline kolmas korrus põhjendatud sellega, et koos kohtumaja (Sadama 21), Promenaadi hotelli (Sadama 22) ja Taastusravihaiglaga (Sadama 16) moodustub piirkond, kus vahelduvalt paiknevad 2-3-4 korruseliste mahtudega hooned.

Jätkamaks hoone mahtude rütmilist vaheldumist on põhjendatud, et Sadama tn 28 krundile kavandatakse peamises mahus kahe korruseline hoone, mille siluetti liigendavad osaliselt kolmekorruselised mahud.

Eelnõus tehtud ettepanekutega ei riivataks ka teisel pool projekteeritavaid hooneid omavate omanike huve. Projekteeritavad hooned, mis paiknevad nende suhtes kirdes, ei varja olemasolevate hoonete päikesevalgust ning piirkonna väärtuseks olevat merevaadet (mõningaselt väheneb tänavalt merevaade kui osa terrasse ehitataks ruumideks), kuna ka täna ei ole olemasolevatele hoonetele tagatud panoraamne vaade merele. Samas kaasneb olemasolevate „varemete” kaasaegseks ehitamisel pigem positiivne mõju, mis väljendub korrastatud linnaruumi kaasaegsel, kuid samas arhitektuuriliselt atraktiivsel väljaehitamisel, tõstes oletatavalt ka olemasolevate hoonete väärtust. 

Linnavalitsus esitas muutmise eelnõu esimest korda volikogule 25.05.2007 istungile. Kommunaalkomisjoni koosoleku otsus 25.05.2007 oli, võtta eelnõu istungi päevakorrast maha täiendavate asjaolude selgitamiseks, kuna linnakodanikud olid esitanud pretensioone ettepaneku vastu, muuta planeeritavate hoonete korruselisust.

Seejärel korraldas linnavalitsus aruelu 21.06.2007, kus arendaja tutvustas Sadama tänava elanikele planeeringu lahendust.
Arutelul otsiti kompromisse, vaeti võimalusi, kuidas muuta planeeringut, hoonete mahtusid ja arhitektuurset lahendust, nii et see oleks vastuvõetav linnakodanikele ja arendajale.

Jätkati tööd planeeringu eskiisettepanekuga. Arendaja kutsus veel kord kokku Sadama tänava elanikud 03.08.07 ja tutvustas lahendus, mis arvestas arutelul tehtud ettepanekuid.

Eskiisi tehti järgmised muudatused:
•	fassaade on liigendatud, nii horisontaalselt kui vertikaalselt;
•	Sadama tn 28 tagasiasteline kolmas korrus on vertikaalselt liigendatud, kolmanda korruse maht on maksimaalselt ca 35% hoone alusest pinnast;
•	hoone esimesel korruse tasandil avatud hoone nurgalt vaade merele (A. Mati soove arvestades);
•	esimese korruse maht asub tänava poolsel küljel tagasi, nii et anda lisaruumi haljastusele ja kõnniteele;
•	fassaadi viimistlusse on kavandatud puitu;
•	Sadama 26 ja 28 vahelisele alale on kavandatud avalik mereäärne terrass, kuna Sadama 28 esisel puudub kallasraja võimalus (terrassid ulatuvad mereni); piirdeaedu ei ole kruntidele ette nähtud;
•	Sadama 26 esimesele korrusele on kavandatud äripind (näiteks mereterrassiga kohvikruumid).

On välja selgitatud uute hoonete mõju naabermajade valgustingimustele – insolatsiooni arvutuse tulemused näitavad, et märkimisväärset mõju ei ole. Majad asuvad üle tee paiknevate hoonete ja aedade suhtes kirdes (põhiline päikese paiste tuleb ida-lõuna-läänekaarest) ja lisatav kolmas korrus on tagasiasteline ja liigendatud.

Sadama tänava õuede privaatsust uus maja oluliselt ei vähenda, sest majad asuvad vahetult tänava ääres ja õued asuvad hoonete ja piirete taga. Katuse terrassi kasutus on väga hooajaline. Korterite arv Sadama 28 hoones pole suur, ca 10 korterit. Tänavale kavandatud puuderida peaks mõlemal pool asuvatele majadele privaatsust suurendama võrreldes tänase olukorraga.

Parkimist on kruntidele kavandatud rohkem kui majadesse kortereid, lisaks on Rannarootsi muuseumi ette planeeritud avalik parkla.

Kuna detailplaneeringut pole siiani ametlikult menetletud, Kodusadama Arenduse OÜ on teinud eeltööd, koostanud eskiiside erinevaid variante, siis tööd pole laiale avalikkusele veel tutvustatud, vaid on kohtutud Sadama tänava elanikega. Kokkuvõtteks kohtumistest Sadama tänava elanikega on, et Sadama 26 hoone ümberehitamise kavadega on nõustutud ja selle vastu ei protestita. Sadama 28 ümberehitamise vastu on perekond Ruuge ja A. Matt.

Linnavalitsus on seisukohal, et antud tänavale ei ole iseloomulikud täismahus kolmekorruselised majad, kuid osaliselt (tagasiastete ja liigendustega) on kolmas korrus mõeldav. Detailplaneeringuga määratakse krundi ehitusõigus, seega määratakse ka ehitusmahud s.h kolmanda korruse ehitamise mahud ja asukohad. Täpsustatakse arhitektuursed nõuded ehitistele.

Peale lähteülesande muutmist koostatakse Sadama tn 26 ja 28 kruntide detailplaneering, mis avalikustada ja arutatakse avalikkusega läbi vastavalt planeerimisseadusele.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moor`i kaasettekannet.
Komisjon on eelnõud arutanud kolmel korral, viimasel koosolekul arutati väga põhjalikult linnavalitsuse esindajate osavõtul. Ühehäälselt toetati eelnõud.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Kalju Aigro. Volikogu oleks eelmisel istungil võtnud eelnõu vastu, kui juhtivkomisjon ei oleks katkestanud eelnõu lugemist. Volikogu võtab ka täna vastu toetava otsuse. Sellega on volikogu käitunud vastutustundlikult, nüüd anti aega nendele elanikele, kes protestisid eelnõu vastu. Kas nad vahepeal rääkisid arendajaga või mitte, see jääb nende hinge peale. Kuu aega otsuse vastuvõtmise edasilükkamist võttis maha nii mõnedki pinged ja nüüd saab eelnõu toetuse ilma linnakodanike tahte mahasurumiseta.

Otsustati lõpetada läbirääkimised (poolt 16).

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 152 „Haapsalu Linnavolikogu 27.10.2006 otsuse nr 82 „Detailplaneeringu algatamine (Sadama tn 26 ja 28, Haapsalu)” muutmine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linna 2007. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Tulud
Haapsalu linna kolmanda lisaeelarve kohaselt on laekunud või laekumas täiendavalt tulusid kokku summas 3 345 743 krooni.
Füüsilise isiku tulumaksu laekub aasta lõpuni planeeritust 2 150 000 krooni rohkem.
Teiste omavalitsuste laste koolitamine Haapsalu koolides ja lasteaedades tõi linnale täiendavat tulu 570 000 krooni ning koolitus Haapsalu Huvikoolides veel lisaks 191 000 krooni. Üüri ja renditulude laekumine väheneb seoses suure osa linnale kuuluva elamufondi võõrandamisega üürnikele. Äripindade üüritulu vähenemine on tingitud Posti 34 üürilepingu lõppemisega.
Mittesihtotstarbeliste toetustena eraldati riigi poolt 561 743 krooni täiendavat toetust haridustöötajate palgakuludeks.

Kulud
Kõik täiendavalt laekuvad tulud on käesoleva eelnõu kohaselt suunatud täiendavate kulude katteks ja Haapsalu Piiskopilinnuse Fondi asutamiskapitali sissemakseks.
Reservfondi on jäetud riigieelarvest eraldatud toetus hariduse personalikuludeks summas 561 743 krooni. Reservfondis olevad hariduse palgavahendid jagab linnavaltisus koolide vahel vastavalt reaalsetele vajadustele.
Kolmanda lisaeelarvega ja eelarve muutmisega on hinnatud tegelikke kuluvajadusi ja võimalikke kulude kokkuhoide erinevatel tegevusaladel ja vastavalt sellele tehtud ettepanek eelarvete ümbertõstmiseks. Täiendavalt laekunud tulumaksust on suures osas finantseeritud investeerimisvajadusi.
Eelarve majandusliku sisu järgi on kulude jaotus järgmine:

 	Art.	Kululiik	3.Lisaeelarve ja eelarve muudatus 	
Kulud majandusliku sisu (artiklite) järgi	3 045 743	
 	45	Eraldis	-11 000	
 	50	Personalikulu	102 000	
 	55	Majandamiskulu	585 000	
 	65	Intressid	251 000	
 	155	Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine ja renoveerimine	1 557 000	
 	 	Reservfond	561 743	

Linnavalitsus teeb ettepaneku lubada eelnõu teisele lugemisele.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunev`i kaasettekannet.
Ettepanek lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekute esitamine ühe tunni jooksul kuni kella 15.35-ni.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
Lõpetada eelnõu Haapsalu linna 2007. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekute esitamine hiljemalt kella 15.35-ks.

Päevakorrapunkt nr 4

Haapsalu linna arengukava 2004-2009 muutmine, esimene lugemine

KUULATI linnapea Ingrid Danilov`i ettekannet.
Tulenevalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest vaatab volikogu läbi ja võtab vastu otsuse arengukava muutmiseks iga-aastaselt 1. oktoobriks, esitasime 4. oktoobril. Linnavalitsus on jooksval aastal kehtivat arengukava analüüsinud ja teeb volikogule ettepaneku võtta vastu Haapsalu linna arengukava uus tervistekst.

Kehtiva arengukava muutmine ja uue terviktekstina kinnitamine on tingitud alljärgnevatest muudatustest:
Muudetud on arengukava ülesehitamise loogikat, omavahel on vahetatud arengukava 3. ja 4. punkt;
Arengukava 2. punkti on lisatud alapunkt 2.1 “Haapsalu linna lühiülevaade”. Nimetatud osa lisamine osutus vajalikuks põhjusel, et ka Haapsalu linna elu-oluga vähem kursis olevad inimesed saaksid arengukavaga tutvudes üldist informatsiooni Haapsalu linna kohta.
Lisatud on kaks uut punkti. Punktis 5 – Arengukava elluviimine ja rahastamine - antakse ülevaade arengukava elluviimise viisist ja finantseerimisvõimalustest. Nimetatud arengukava punkti toetab ka Haapsalu linna arengukava uus lisadokument “Haapsalu linna investeeringute kava 2007-2011” (Lisa 2). Punktis 6 antakse ülevaade arengukava elluviimise seirest ja arengukava lisana esitatakse linnavolikogule uus mõõdikutesüsteem, mille abil saab arengukava elluviimist jälgida (Lisa 3).

Täiendavalt on uue osana toodud arengukavasse sisse uus arendusvaldkond “Kohaliku omavalitsuse organisatsioon”, milles analüüsitakse linnavalitsuse kui linna arengut koordineeriva ja eestvedava organisatsiooni tugevaid ja nõrku külgi ning nähakse ette rida tegevusi Haapsalu Linnavalitsuse haldussuutlikkuse suurendamiseks.

Haapsalu linna arengukava 2004-2009 olulisem muudatus on aga arengukava kehtivusaja muutmine. Nimelt näeb kohaliku omavalitsuse korralduse seadus ette, et kohalikul omavalitsusüksusel peab olema kolm aastat ette kehtiv arengukava. Sellest tulenevalt teeb linnavalitsus volikogule ettepaneku nimetada uueks arengukava kehtivuse perioodiks aastad 2007-2011.

Koos Haapsalu linna arengukavaga aastateks 2007-2011 esitatakse linnavolikogule ka arengukava täitmise aruanne aastatel 2004-2007.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moor`i kaasettekannet.
Arutasime eelnõud avalikul-laiendatud koosolekul.
Ettepanek: lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele järgmisel volikogu istungil. Muudatusettepanekute esitamine lõpeb 15. novembril kell 14.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI: Lõpetada eelnõu Haapsalu linna arengukava 2004-2009 muutmine, esimene lugemine esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele järgmisel volikogu istungil. Muudatusettepanekute esitamine lõpeb 15. novembril kell 14.

Päevakorrapunkt nr 5

Maamaksumäära kehtestamine

KUULATI aselinnapea Toivo Hein`a ettekannet.
Maamaksumääraga saab reguleerida maamaksu suurust aastas. Maamaksumäär, 1% maa maksustamishinnast aastas, on kehtinud 1993. aastast.

Ettepanek kehtestada maamaksumääraks 1,5% maa maksustamishinnast aastas alates 1.01.2008.

Viimati toimus riigi poolt maa hindamine 2002. aastal ja vastavad hinnad kehtivad käesoleva ajani. Võrdluseks on Ridala vallas maamaksumäär 1,9% maa maksustamishinnast.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige K. Aigro. Milline on ülempiir?
Vastas T. Hein. 2% on võimalik maksimum.
KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunev`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu 4.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 40 „Maamaksumäära kehtestamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Maamaksust vabastamine 2008. aastal

KUULATI aselinnapea Toivo Hein`a ettekannet.
Tulenevalt maamaksuseadusest on kohaliku omavalitsuse volikogul õigus vabastada maamaksust riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel pensioni saaja (vanadus-, töövõimetus- ja toitjakaotuspensionär) ning represseeritu ja represseerituga võrdsustatud isiku okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse mõistes. Maksuvabastuse ulatuse määrab volikogu oma määrusega.

Alates 1994. aastast on vabastatud pensionärid maamaksust 200 krooni ulatuses. 2004. aastast on maamaksust vabastatud täies ulatuses represseeritud ja represseerituga võrdsustatud isikud.

Arvestades maamaksumäärana 1,5% on korteriomanike aastane maamaks, olenevalt krundi suurusest, hinnatsoonist ja korteriomandi suurusest on 15–180 krooni. Eramaja omanike maamaks linna põhihinnatsoonis (kaubanduskeskusest põhja poole jääv osa linnast) keskmise suurusega krundil (900 m2) on 1620 krooni ja üle raudtee jäävas linnaosas 473 krooni. Põhihinnatsooni ja raudtee vahele jääv osa on jagatud veel kaheks hinnatsooniks ja nendes keskmise suurusega krundi maamaks on aastas 1080 ja 810 krooni.
Ettepanek: kehtestada riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel pensioni saajale 2008. aastal Haapsalu linnas tema kasutuses olevalt elamumaalt maamaksust vabastamise määraks ühe maksuvabastuse saaja kohta 40% maamaksu summast tingimusel, et maksuvabastuse taotleja ei saa maa kasutusõiguse alusel rendi- või üüritulu. Vabastada 2008. aasta maamaksust represseeritu ja represseerituga võrdsustatud isikud okupatsioonirežiimide poolt represseeritud isiku seaduse mõistes tema kasutuses oleva elamumaa osas, kui isik ei saa maa kasutusõiguse alusel rendi- või üüritulu.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunev`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 41“Maamaksust vabastamine 2008. aastal“ 
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Lapsehoiuteenuse osutamise ja rahastamise kord

KUULATI linnapea Ingrid Danilov`i ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsuse üheks ülesandeks kehtiva sotsiaalhoolekande seaduse alusel on linnaelanikele sotsiaalteenuste, sealhulgas lapsehoiuteenuse osutamine.

Lapsehoiuteenuse eesmärgiks on koolieelses lasteasutuses kohta taotlevatele ja ootejärjekorras olevatele Haapsalu linna peredele ajutise lapsehoiuteenuse võimaldamine perede võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvalt ja/või tervislikel põhjustel lastekollektiivi mittesobivate laste peredele lapsehoiuteenuse võimaldamine.

Selleks, et lapsehoiuteenust oleks võimalik linnaelanikele osutada, on vajalik kehtestada Haapsalu linnas lapsehoiuteenuse osutamise ja rahastamise kord, millega on määratletud lapsehoiuteenusele õigustatud isikute ring, lapsehoiuteenuse osutaja ning lapsehoiuteenuse rahastamise põhimõtted.
Lapsehoiuteenuse osutamise ja rahastamise kord on vajalik kehtestada 1. novembrist 2007.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige V. Maisalu. Kuidas on reguleeritud teenuse osutaja tööle asumine?
Vastas I. Danilov. Kui vanem tellib teenuse ja on ka ise maksja, siis võib olla FIE. Sel juhul ei nõuta vastavat haridust, kuid teenuse osutamise koht vastama teatud nõuetele. Kui on teenuse osutamine, mida toetab omavalitsus, siis on nõuded karmimad, näit maavanema poolt välja antud tegevusluba, vastav haridus. Kutsehariduskeskuses on aastasel õppel mõned, kes saavad vastava lapsehoidja paberi ja kas saavad olema FIE või moodustavad MTÜ, kellelt siis linn tellib teenuse. Kolmepoolne koostöö: lapsevanem, teenuse osutaja, Haapsalu linn.

Linn näeb sihtrühmana ka neid lapsi, kes oma tervisliku seisundi tõttu ei sobi lasteaeda.

Volikogu liige K. Aigro. Kas on kindlad hinnakirjad?
Vastas I. Danilov. Lapsehoiuteenuse rahastamise või hüvitamise määr on üldjuhul kuni 90% koolieelsetele lasteasutustele eelarve jaotamise aluseks oleva summaga ühe lapse kohta ühes kalendrikuus, mis kehtestatakse linnavalitsuse poolt iga eelarveaasta alguses.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 42 „Lapsehoiuteenuse osutamise ja rahastamise kord“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnuse Fond asutamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Piiskopilinnus on läbi aegade olnud kõige olulisem ajaloo, kultuuri ja turismiobjekt  Haapsalus ja üks väheseid objekte, mille kaudu teatakse meie linna Eesti piires ja väljapool seda. Piiskopilinnus on linnakodanike poolt aktiivselt kasutatav puhkekoht ja Haapsalu turistidele tähtsaim külastusobjekt.

Haapsalu linn koos Euroopa Liiduga on viimastel aastatel investeerinud märkimisväärseid summasid suurendamaks linnuse atraktiivsust ja konkurentsivõimet. Eesmärk on muuta linnus veelgi aktiivsemaks külastuskohaks kõigile.
2002-2005. aastatel investeeris linn koos Keskkonnainvesteeringute Keskusega ja EAS -ga, ca 0,3 milj krooni, mille tulemuseks oli
1)  Heliatraktsioonid ja infotahvlite paigaldamine
2)  Puude raied, vallikraavide ja müüride heakorrastus 
2005. ja 2006. aastal investeeris linn koos EL-ga ca 6,2 milj krooni, mille tulemuseks oli
1) Peaväravatornis korrastatud saal, Poolkuutornis vaateplatvorm, nende tornide vaheline müür konserveeritud.
2) Suur õu heakorrastatud: uus valgustus, illumineeritud peavärava ja Väikese linnuse panoraam, uued drenaažitud teed,  pingid ja prügikastid, tuleplats, murukate.
3) Pikal vallil valgustus, pingid, prügikastid, trepid.
4) Peavärava esine kivisillutis.
2006.-2007. aastal investeerib linn koos EL-ga ca 17,5 milj krooni, mille tulemuseks on 
1)	Turvakaameratega kaetud kogu õueala ja tähtsamad siseruumid (dets 2006)
2)	Vallikraavi paigaldatud pargivalgustus, illumineeritud ringmüüri tornid, väravad ja Väikese linnuse lõuna- ja läänekülg (jaanuar 2007)
3)	Vabaõhulava rekonstrueeritud (november 2006)
4)	Korrastatud käsitöökoja jaoks ruum (september 2006)
5)	Loodud piiskopilinnuse veebileht (märts 2007)
6)	Lõunavärava ja Osutitorni vahelise müürilõigu konserveerimine 
7)	Vaba tänava parkla
8)	Audiogiidi programmi valmistamine
9)	Vallikraavi ja Lõunavärava esise tee korrastamine lastepargi rajamiseks
10)	Lastepargi atraktsioonide valmistamine ja paigaldamine
11)	Suure kabe/malelaua ja viburaja rajamine
12)	Infoviitade- ja stendide loomine ja paigaldamine.

Linn peab ka edaspidi vastutama selle eest, et juba tehtud investeeringud säiliksid ja areneksid ning oleksid võimalikult efektiivselt kasutuses.
Käesolevaks ajaks ellu viidud ja ellu viidavate töödega saab suures osas korda ligi 3 hektari suurune piiskopilinnuse õueala. Piiskopilinnuse Väike linnus (kapiitlihoone ehk piiskopiloss) on aga suhteliselt halvas seisus: terrasside all olevad võlvruumid on kohati varisemisohtlikus seisus, võlvruumid ise kasutuskõlbmatus seisus, müürid konserveerimata ja katuste sadevete äravool lahendamata. Kõige paremas seisus on toomkirik, mille ülitõsiseks probleemiks on aga vihmaveerennide puudumine.

Et Väikest linnust ei peaks nt viie aasta pärast varisemisohu pärast kinni panema on vaja aktiivselt selle nimel tegutseda, et 2013-nda aastani, mil Euroopa Liidu struktuurfondi projektide omafinantseeringu nõue on 20% (peale 2013. aastat ei ole omafinantseeringu määr teada, kui tõenäoliselt suureneb oluliselt), jõuaks Väikese linnuse suuremahulised ehitustööd ellu viia. Kui praegune aeg, mil on võimalik kasutada Euroopa liidu vahendeid, kasutamata jätta, siis Väike linnus muutub lähema 5-10. aasta jooksul varisemisohtlikuks ja kasutamiskõlbmatuks.

Haapsalu Piiskopilinnuse SA on Väikese linnuse nimel aktiivselt töötamas. EAS-s on praegu menetlemisel SA Haapsalu Piiskopilinnus taotlus Väikese linnuse muinsuskaitseliste eritingimuste ja arengukava rahastamiseks. Kui eelnimetatud tööd tehtud, on vaja hakata Väikese linnuse ehitusprojekti koostama.

Esialgse hinnangulise kalkulatsiooni järgi vajab Väike linnus projekteerimis- ja ehitustöödeks ca 80 miljonit:
2007-2009 Väikese linnuse arendamisega seotud ettevalmistustööd ca 2,5 milj krooni (sh omafin. ca 2,4 milj kr)
2010-2012 1. etapp: Esimese- ja keldrikorruse korrastamine, kommunikatsioonid, väike lava maksumus ca 35 milj krooni (sh omafin ca 7 milj krooni)
2009-2014 2. etapp:  Teise korruse terrassiala, müüride, torni ja katuste korrastamine maksumusega 41 milj krooni.(sh omafin ca 9 milj krooni)

Ja nüüd oluline küsimus, kas Haapsalu linnal jätkub jõudu meie tähtsaima ajaloo, kultuuri ja turismiobjekti edasiseks arendamiseks, mis nõuab omafinantseeringutena 18,4 milj. krooni, aastate lõikes ca 2007 - 0,1 milj kr; 2008 kuni 2009 - 2,3 milj kr; 2010 - 1,0 milj kr; 2011 kuni 2012 - 7,0 milj kr; 2012 kuni 2014 - 8,0 milj kr.

Haapsalu Piiskopilinnuse arendusprojektide omafinantseeringuteks vajalike vahendite  tagamiseks on ettepanek moodustada Haapsalu Piiskopilinnuse Fond.

Fondi eesmärgiks on kaasata lisaks linna vahenditele ka riiklik ja erakapital Haapsalust ja väljastpoolt Haapsalut linnuse arendusprojektide kaasrahastamiseks.

Fond peab tekkima linnast eraldi seisva juriidilise isikuna, mida juhib nõukogu. Linna kontroll fondi üle on tagatud nõukogus esindatud kohtadega. Täiendavalt on oluline, et fondi nõukogus oleksid esindatud ka suuremad toetajad. Linna osalemine fondis ja suuremad toetajad fondi nõukogus peaksid aitama tõsta usaldust ja toetajate motivatsiooni.

Linna osa fondi põhikapitali on käesoleval aastal 300 000 krooni. Järgnevatel aastatel panustaks linn igal aastal samuti 300 000-500 000 krooni. Linnale oleks see raha kogumine ajaks, kui majandus peaks jahtuma ja eelarve laekumised ei kasva piisavalt ning kui samal ajal tekib vajadus välja maksta omafin. Lihtsam on suure eesmärgi nimel igal aastal välja panna mingi kindla väikesema summa, kui korraga mitu milj.

Olulisem linnale on aga see, et fondi kaudu on võimalik efektiivsemalt lisaks linna vahenditele kaasata linnuse arendamiseks erasektori toetusi. 
Siiani on riik linnusesse panustanud iga aasta ca 200 000 krooni avariilisteks töödeks, mida on üle 3 hektari suure ja Eesti jaoks väga olulise riikliku kaitse all oleva arhitektuurikompleksi kohta väga vähe. Linna ja eraisikute initsiatiiv kompleksi arendamisel ei saa kindlasti märkamata jääda ka riigile ja annab moraalse õiguse oodata piiskopilinnuse kompleksi arendusprojektidele ka riigipoolset senisest suuremat panustamist.

Nõukogu liikmeks on andnud nõusoleku Andres Lipstok, Ingrid Danilov ja Teet Kallasvee.

Juhatuse liikmeks teeme ettepaneku kinnitada Ülla Paras.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige K. Aigro küsis, kas nõukogu liikmete koht on tasuline?
Vastas M. Schwindt. Fondi põhikirja järgi nõukogu kohad ei ole tasulised.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Koosolekul tekkis küsimus, kas EP presidendil ei või tekkida huvide konflikti, kuid see hirm võeti maha ja soovitame ka volikogul olla eriti õnnelik, et selline mees tuleb meie sihtasutuse nõukokku, kes hiljuti lubas, et 5 tuh krooniga pole probleemi hakkama saada kuus. Korrutage see 300 tuh koefitsiendiga ja näete, et Haapsalu tegi väga hea investeeringu.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunev`i kaasettekannet.
Arvame, et see komisjon jääb kestma väga pikkadeks aegadeks.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 153 „Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnuse Fond asutamine“ (protokolli juures).

Saali saabus volikogu liige T. Moor, osaleb 15 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 9

Loa andmine hanke korraldamiseks ja rahaliste kohustuste võtmiseks

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus taotleb luba Haapsalu Sotsiaalmajale ja Haapsalu Kultuurikeskusele uue kaubiku soetamiseks kasutusliisingu tingimustel. Sotsiaalmaja kasutuses oleva kaubiku kasutusrendileping lõppeb novembris 2007. Haapsalu Kultuurikeskuse vajadus tuleneb asjaolust, et käesoleval ajal kasutusel olnud kaubik sattus avariisse ning taastamine ei ole otstarbekas ka kaubiku üleüldise seiskorra tõttu ning võõrandatakse kindlustusettevõttele.
Ettepanek: lubada Haapsalu Linnavalitsusel korraldada hange Haapsalu Sotsiaalmajale sõiduki rentimiseks rendilepingu tähtajaga mitte üle viie (5) aasta ning maksumusega koos käibemaksuga mitte üle 250 000 krooni. Lubada Haapsalu Linnavalitsusel korraldada hange Haapsalu Kultuurikeskusele sõiduki rentimiseks rendilepingu tähtajaga mitte üle viie (5) aasta ning maksumusega koos käibemaksuga mitte üle 250 000 krooni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 154 „Loa andmine hanke korraldamiseks ja rahaliste kohustuste võtmiseks“ (protokolli juures).

Lahkus T. Panfilova, osaleb 14 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 10

Katastriüksuse ostmine (Aida tänav, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Aida tn 2, 3, 5, 7, 9, 11 ja Oja tn 1, 2, 6a detailplaneering on näinud ette osaliselt olemasoleva Aida tänava likvideerimise ja osaliselt tänava ümberkruntimise. Olemasolev 129 m2 suurune katastriüksus, mis kuulub Osaühing Fortem Holding omandisse ja on planeeritud avalikes huvides Aida tänava maaks. Katastriüksus on kantud kinnistusraamatusse kinnistu reg nr 725732 koosseisus lahustükina, mille katastritunnus on 18301:018:0028.
1 m² maa hinnaks on arvestatud 55 krooni.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 155 „Katastriüksuse ostmine (Aida tänav, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Vara võõrandamine otsustuskorras (Aida tn I, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Haapsalu linna omandis on kinnistu registriosa nr 2419132, mille katastriüksuse aadress on Aida tänav I, Haapsalu, Läänemaa, katastritunnus 18301:018:0043, pindala 1193 m2, maakasutuse sihtotstarve 100% tootmishoonete maa. Aida tn 2, 3, 5, 7, 9, 11 ja Oja tn 1, 2, 6a detailplaneering on näinud ette osaliselt Aida tänava likvideerimise ja osaliselt ümberkruntimise, mille käigus Aida tänav I krunt liidetakse Oja tn 4a krundile. Aida tänav I tänavamaa ei ole enam kohalikule omavalitsusele seatud ülesannete täitmiseks vajalik. Oja tn 4a katastriüksus kuulub Osaühingule Morobell, kes on esitanud linnavalitsusele avalduse kinnistu reg nr 2419132 ostmiseks.

1 m² maa hinnaks on arvestatud 55 krooni. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 156 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Aida tn I, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Vara võõrandamine otsustuskorras (Aida tn II, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Haapsalu linna omandis on kinnistu registriosa nr 2419232, mille katastriüksuse aadress on Aida tänav II, Haapsalu, Läänemaa, katastritunnus 18301:018:0044, pindala 686 m2, maakasutuse sihtotstarve 100% tootmishoonete maa. Aida tn 2, 3, 5, 7, 9, 11 ja Oja tn 1, 2, 6a detailplaneering nägi ette osaliselt Aida tänava likvideerimise ja osaliselt ümberkruntimise, mille käigus Aida tänav II krunt liidetakse Aida tn 9 krundile. Aida tänav II tänavamaa ei ole enam kohalikule omavalitsusele seatud ülesannete täitmiseks vajalik. Aida tn 9 katastriüksus kuulub Osaühingule Fortem Holding, kes on esitanud linnavalitsusele avalduse kinnistu reg nr 2419132 ostmiseks.

1 m² maa hinnaks on arvestatud 55 krooni. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 157 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Aida tn II, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Vara võõrandamine otsustuskorras (Jalaka tn 1a-29, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Eluruumi Jalaka tn 1a-29, Haapsalu üürnik Katrin Tiido esitas taotluse, milles soovib osta tema poolt üüritava eluruumi. OÜ Aarete Kinnisvara eksperthinnangu alusel on korteriomandi hind 23.05.2007 seisuga 400 000 krooni. Linnavalitsus teeb ettepaneku vastavalt eluasemekomisjoni 17.09.2007 protokolli nr 6 otsusele nr 5.

Nimetatud eluruum on olnud Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi kasutuses. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige V. Maisalu. Tiido kasutas seda ruumi aastaid, miks ei saanud ta erastada odavama hinnaga?
Vastas M. Schwindt. Tegemist on tööandja korteriga ja Tiido avaldas ise soovi osta sellise hinna ja tingimustega.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 158 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Jalaka tn 1a-29, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 14

Vara võõrandamine otsustuskorras (Posti tn 14, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Marin Schwindt`i ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind.

Nimetatud kinnistu koosseisu kuulub hoone 1 eluruumiga. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 159 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Posti tn 14, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 15

Haapsalu Linnavolikogu 26.01.2007 määruse nr 26 „Haapsalu linna topo-geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde kord“ kehtetuks tunnistamine

KUULATI aselinnapea Toivo Hein`a ettekannet.
Majandus- ja kommunikatsiooniministri 27.08.2007 määrusega nr 70 kehtestati „Ehitusgeodeetiliste uurimistööde tegemise kord“. Nimetatud määrus kehtestab üldise korra ehitusgeodeetilistele uurimistöödele ning seetõttu kaob ära vajadus seda reguleerida kohaliku omavalitsuse täpsusega.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige K. Aigro küsis, kas nüüd on taolised mõõtmised Haapsalus lõpetatud?
Vastas T. Hein: Need tööd ei lõpe niipea, aga reguleerib edaspidi Ehitusgeodeetiliste uurimistööde tegemise kord ja omavalitsuste õigusakti ei ole enam vaja..

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moor`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 43 „Haapsalu Linnavolikogu 26.01.2007 määruse nr 26 „Haapsalu linna topo-geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde kord“ kehtetuks tunnistamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 16

Haapsalu Linnavolikogu 29.06.2007 otsuse nr 135 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Lihula mnt 1-4, Haapsalu)“ muutmine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Haapsalu Linnavolikogu 29.06.2007 otsuse nr 135 alusel oli korteriomandi Lihula mnt 1-4 üürnikul OÜ Teleteim õigus osta üüripind 60 päeva jooksul alates otsuse teatavakstegemisest.

Korteriomandi müügitehingu sõlmimisel notaris selgus, et korteriomandi kasutusotstarve on registri andmete põhjal elamispind. Kuna üürnik OÜ Teleteim kasutab üüritavat pinda üürilepingu alusel äripinnana, keeldus üürnik korteriomandi ostmisest elamispinnana. Haapsalu Linnavalitsuse taotluse alusel on muudetud korteriomandi kasutamise otstarve äripinnaks. Kuna korteriomandi ostmine OÜ Teleteim poolt ei jõudnud toimuda Linnavolikogu otsuses kehtestatud 60 päeva jooksul ostjast sõltumatutel asjaoludel, teeme ettepaneku pikendada tehingu sõlmimise tähtaega 90 päeva võrra ja lugeda tehingu tegemise tähtajaks 150 päeva.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 160 „Haapsalu Linnavolikogu 29.06.2007 otsuse nr 135 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Lihula mnt 1-4, Haapsalu)“ muutmine“ 
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 17

Haapsalu Linnavolikogu 24.11.2006 otsuse nr 86 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Surnuaia tn 1, Haapsalu)“ muutmine 

KUULATI aselinnapea Martin Schwundt`i ettekannet.
Haapsalu Linnavolikogu 24.11.2006 otsuse nr 86 alusel oli Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Haapsalu Maarja Magdaleena (Neeva Aleksandri) Kogudusel õigus osta kinnistu aadressiga Surnuaia tn 1 Haapsalu 30 päeva jooksul alates otsuse teatavakstegemisest. Notariaalset müügilepingut ei sõlmitud, kuna Vabariigi Valitsuselt oli taotlemata munitsipaalvara müügiks vajalik luba, vastavalt maareformiseaduse § 25 lõikele 3. Haapsalu linn taotles 29.12.2006 (taotlus nr 4.3-1.8/6739) Vabariigi Valitsuselt luba kinnistu võõrandamiseks. Vabariigi Valitsus andis 04.10.2007 oma korraldusega nr 425 loa kinnistu Surnuaia tn 1 võõrandamiseks. Kuna kinnistu ostmine Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Haapsalu Maarja Magdaleena (Neeva Aleksandri) Koguduse poolt ei jõudnud toimuda Haapsalu Linnavolikogu otsuses kehtestatud 30 päeva jooksul ostjast sõltumatutel asjaoludel, teeme ettepaneku pikendada tehingu sõlmimise tähtaega 340 päeva võrra ja lugeda tehingu tegemise tähtajaks 370 päeva.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 161 „Haapsalu Linnavolikogu 24.11.2006 otsuse nr 86 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Surnuaia tn 1, Haapsalu)“ muutmine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 18

Preemia määramine Märt Maistele

KUULATI linnapea Ingrid Danilov`i ettekannet.
Märt Maiste linnakeskkonna aselinnapeana juhtis kõige keerulisemat valdkonda linnas. See on valdkond, kus tuleb pidevalt kokku puutuda linnaelanike igapäevaste probleemidega ja muredega ning tuleb suuta neid operatiivselt abistada. Teisalt on see valdkond, mille töö tulemus linna heakorrana on linlastel ka igapäevaselt näha. Linnavalitsuse arvates tuli Märt Maiste oma tööülesannetega toime ja kõik vajalik, mis oli linnavalitsuse poolt kavandatud, sai enamasti ka tehtud.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige K. Aigro küsis, kas linnavalitsusest saab ka nii lahkuda, et preemiat ei maksta?
Vastas I. Danilov. Saab nii ja naa.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunev´i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu 3.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 162 „Preemia määramine Märt Maistele“ (protokolli juures).

Volikogu esimees kuulutas vaheaja 3 min. Kell 15.34-15.37.

Päevakorrapunkt nr 19

Haapsalu linna 2007. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt´i ettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud. Palume võtta eelnõu vastu määrusena.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunev´i kaasettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 44 „Haapsalu linna 2007. aasta kolmanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine“ (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees