VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								30. november 2007 nr 25

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.50.

Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 17 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).

Puudusid volikogu liikmed: Kaido Antsve, Teet Kallasvee, Tatjana Panfilova, Andrei Tšerepanov
Külalised linnavalitsuse liikmed: aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Talis Vare, aselinnapea Aivar Sein (registreerimisleht lisatud).

Arutati juhatuse esitatud päevakorda. Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.
Saalis 17 volikogu liiget.

Häältega poolt 17 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 25. istungi päevakord:

1. Haapsalu linna arengukava 2004-2009 muutmine, teine lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

2. Haapsalu linna 2008. aasta eelarve kinnitamine, esimene lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

3. Lääne Maakonna Keskraamatukogu põhimääruse kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

4. Lääne Maakonna Keskraamatukogu kasutamise eeskirja ja teavikute tasuta võõrandamise ja müümise korra kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

5. Loa andmine lepingu sõlmimiseks ning rahaliste kohustuste võtmiseks tulevasteks perioodideks (Läänemaa Jäätmejaama haldamine)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

6. Maa munitsipaalomandisse taotlemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

7. Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Posti tn 45)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

8. Taotlus riigivara tasuta omandamiseks (Kuuse tn 32a, 32b, 32c Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

9. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kuuse tn 32, 32a, 32b, 32c)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

10. Loa andmine kokkuleppe sõlmimiseks Haapsalu Väikelastekodu varade üleandmiseks linnale ning edasiste tegevuste kindlaksmääramiseks
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon	

11. Haapsalu Linnavolikogu 24.11.2006 otsuse nr 86 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Surnuaia tn 1, Haapsalu)“ muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon	

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna arengukava 2004-2009 muutmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Linna arengukava esimesel lugemisel andis linnapea põhjaliku ülevaate. See dokument ei saa kunagi valmis, tuleb aastas korra üle vaadata. Tänan volikogu liikmeid, kes esitasid muudatusettepanekud ja juhtisid tähelepanu nõrkadele kohtadele. Volikogu liige Heino Tamm esitas arengukava kohta mitu küsimust:
1. Minule on arusaamatu, miks täna räägime arengkavas veel aastast 2007? See aasta peaks olema juba möödanik, või soovib linnavalitsus aasta viimase detsembri kuuga midagi suurt korda saata, kuigi arengukava ridade vahelt midagi sellist välja ei loe. Õigem, loogilisem ja arusaadavam oleks „Haapsalu linna arengukava 2008 – 2001“
Vastus:
Me räägime arengukavas aastast 2007 sel põhjusel, et plaanisime veel 2007. a lõpus esitada taotlused EL struktuurifondidest toetuse saamiseks nii Wiedemanni pargi rajamiseks kui ka promenaadi arendamiseks ja kultuurikeskusele. Kuna 2004–2009 arengukava ei olnud seaduse kohaselt raha küsimisel enam aktsepteeritav (KOKS järgi peab omavalitsusüksusel olema n+3 arengukava), tulimegi välja ettepanekuga muuta arengukava perioodi 2007-2011. Kui me muudame arengukava perioodi 2008-2011, saame minna raha taotlema alles järgmisel aastal.
3. detsembriks peame esitama Lääne Maavalitsusele eeltaotluse euroraha saamiseks kultuurikeskuse renoveerimiseks (KOIT kava). Me saame seda teha üksnes kehtiva arengukava korral, me ei saa tekitada olukorda, kus vana enam ei kehti ja uus veel ei kehti.

2. Seletuskirjas linnavalitsus väidab, et on muudetud arengukava ülesehitamise loogikat. Arengukava punktide (3 ja 4) vahetus on rohkem siiski maitse küsimus. Eelmise arengukava versioonis pidas linnavalitsus õiglasemaks esimest varianti, täna teist, võib-olla järgmine aasta räägime juba kolmandast variandist aga sisulist muudatust ju ei ole. Summa ei olene liidetavate järjekorrast.

Vastus:
Loogikat ei ole me muutnud mitte suvaliselt ega ka mitte kellegi maitsest lähtuvalt, vaid selle tõttu, et eelmises variandis oli probleem. Arengukava loogika kohaselt kõigepealt räägitakse probleemidest ja siis sõnastatakse probleemid eesmärkideks. Meie eelmises arengukavas oli järjekord: valdkondade eesmärgid ja siis alles järgnes probleemide analüüs ja muutusvajaduse sõnastamine.
Eelmisel aastal viidi läbi LAK tellimusel ühe Phare projekti raames Läänemaa omavalitsusüksuste arengukavade analüüs Tallinna Ülikoolide ekspertide poolt. Ka nemad osutasid Haapsalu linna arengukava tagurpidi loogikale. Ja minu meelest on see positiivne, kui me näeme oma arengukavas vigu ja püüame neid parandada.

3. Sisuline parandus eelnõu seletuskirjale – lisatud on punktid 6 ja 7, mitte 5 ja 6.

Vastus:
Seletuskirjas on väike eksitus, vabandan, et punktide numbrid segi läksid.

4. Investeeringute kava (lisa 2) koosneb suurtest numbritest. Selguse mõttes tuleks arengukava p 6 „Arengukava elluviimine ja rahastamine“ täiendada alajaotusega „Linna eelarve ja tegevuskava ressursid“, milles lugeja saaks selge pildi, millistest allikatest linnavalitsus planeerib oma tegevusi finantseerida ja kui suures mahus. Alajaotused oleksid järgmised:
-	eelarve maht
-	eelarve tegevuskulud
-	laenude tagasimaksed
-	juurdevõetavad laenud
-	omavalitsuse ressursid tegevuskava realiseerimiseks kokku
-	tegevuskava kulud omavalitsuse eelarve omavahenditest.

Vastus:
Jah, see ei oleks paha, kui selline asi juures oleks. Linnavalitsus on küllalt selgelt lahti kirjutanud investeeringuteks vajamineva rahastamise allikad: linna eelarve, laenud, linnavara müük, riigi raha ja muu raha, so erinevatest europrojektidest tulev raha. Martinil on koostamisel eelarve strateegiaja. See on ehk teise struktuuriga, nagu pakkus Heino Tamm, aga on enam-vähem see, mida on ettepanekuna pakutud.

5. Lugedes eelmise arengukava investeeringute kava selgub, et paljud tegevused on saanud uue tähtaja või hoopiski uuest arengukavast välja lülitatud. See annab võimaluse järeldada, et investeeringute kavad on koostatud liialt optimistlikult, tegevuste planeerimisel riske ette nägemata. Seetõttu teen ettepaneku lülitada arengukavasse alajaotuse – „Arengukava realiseerimisega seotud riskid“.

Vastus:
Riskiks on: kas saame raha või mitte. Raha saamisel on lahendus positiivne ja saame ka kõige julgemad unistused teostada. Ise olen mõelnud, et teede arengukava realiseerimise realiseerimisplaan on olnud ülioptimistlik dokument, kus on loetletud kõik tegevused, mis linna arenguks oleks aegade lõpuni oleks vajalik teha ja on pandud järgmisesse aruande- või valimisperioodi. Siin ei ole asja sisu ja pealkiri kokku langenud, on võetud ülesandeid, mida ei suudeta ilmselgelt täita. 
Arengukaval 2004-2009 puudus investeeringute kava, oli üksnes tegevuste plaan arengukava elluviimiseks (realisatsiooni plaan). Tõsi, seal oli ka tegevuste hinnanguline maksumus ära toodud, kuid sellel puudus seotus reaalsete rahavoogudega. Ka olid selles plaanis koos nii suured ja rahamahukad objektid kui väikesed tegevused, mis rahalist ressurssi ei nõudnudki. Sel aastal esimest korda üritasime me koostada investeeringute kava ja näidata ära ka rahastamise allikad. Seetõttu ei saa võrrelda omavahel praeguse arengukava realisatsiooni plaani ja uue arengukava lisa “investeeringute kava”.

6. Olulise puudusena näen Haapsalu linna arengukavas ka seda, et ei kajastu, milline on seos Haapsalu linna arengukaval Lääne Maakonna planeeringuga. Millised Haapsalu linna projektid on Lääne Maavalitsus lülitanud Läänemaa kohalike omavalitsuste investeerimisvajaduste loetellu lähiaastateks?

Vastus:
Linna arengukava seos maakonna planeeringuga. Ma ei saa päris hästi aru, mida küsija mõtleb maakonna planeeringu all. Kui küsija mõtleb Lääne maakonna strateegiat aastateks 2007-2013, siis on see seos olemas - linna arengukava on maakonna strateegiaga kooskõlas. Kirjas on rida linna objekte, näit Wiedemanni Gümnaasium, staadioni kompleksi uuendamine, Läänemaa Haigla, Kultuurikeskus jne.
Linnapea Ingrid Danilov oli linna esindajana ka strateegia koostamise töörühmas.

7. Arengukavas ei leidnud ma enam sellist märksõna, nagu „teehoid ja teehoiukava“, kuigi vastavalt teeseadusele on kõigi teetööde korraldamiste ja riigieelarve vahenditest teetööde finantseerimise aluseks teehoiukava.

Vastus:
Jah, see oleks juba pidanud sees olema, aga teehoid ja teehoiukava on aselinnapea Aivar Sein`a tööplaanis 2008. aastaks. Seega uus mees teeb selle ära, mis eelmisel mehel jäi tegemata.

Muudatusettepanekute osas on linnavalitsuse seisukohad antud. Tänan Mati Seppi`t ja Jaanus Karilaid`i muudatusettepanekute esitamise eest.

Linnavalitsuse ettepanek võtta eelnõu vastu koos muudatustega.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Jaanus Karilaid (1). Palun kirjelda, missugune oli Haapsalu noorte volikogu roll noorsoo peatüki kujundamisel.

Vastas T. Hein. Kahjuks ma ei osalenud nende sektsioonide töös, kus noortekogu osales ja ei oma informatsiooni.

Volikogu liige Mati Seppi (1). Kuidas ise hindad linna arengukava? Ühe põhjusena nimetasid raha küsimist. Kas arengukava on oluline dokument, mis on igapäevatöö aluseks või on see üks lihtsalt nõutav dokument, mis peab olema?

Vastas T. Hein. Kaheldamatult on normaalne, et on dokument, mille järgi tööd tehakse. Ütlesin, et meie on tegevuskava on arengukavas liialt idealistlikud, optimistlikud ja eluvõõrad, siis arvan, et koos ajaga, kuidas see dokument täiustub ja muutub reaalsusele lähemaks, seda rohkem peame võtma töödokumendina. Pragu on teatud osas tähendus, et see peab olema, siis saame raha küsida. Mina arvamus on, et see peab muutuma töödokumendiks ja avame, kui koostame tööplaani. Praegu see nii ei ole.

Volikogu liige Kalju Aigro. Kanalisatsiooni kohta öeldakse, et 2009. aastaks on vähemalt 90% liitunud. Mida selline väljahõigatud lause linnale tähendab? Kui palju on praegu liitujaid?

Vastas T. Hein. Arvan, et see on kinnistute arv, mis liituvad. Ka siin võib öelda, et mõningad arvud on liialt optimistlikud, aga püüdma peab. Praegu liitujate arvu peast ei mäleta, aga seda saame töökohal täpsustada. Aga küsimus mulle meeldib, sest võib olla linn ei ole veel teinud kõik, et liitumise protsessi kiirendama. Isegi ehk tingimusi inimestele leevendama.

Volikogu liige Mati Seppi (2). Tennisehalli ehituse kohta väitis linnavalitsus, et saab toimuma erasektori vahenditest, kuid arengukavas on ehitus sees aastateks 2007-2008, summasid ei ole kirjas.

Vastas T. Hein. Mina seda sisse ei ole kirjutanud, kuid seda teevad need, kes lubasid teha, mitte linn. Minu nõusolekut ei tule, teiste eest ma ei kosta.

Volikogu liige Mati Seppi (3). Aruandluses tehtu kohta on mitmed tegevused kaotatud, st on eelmises arengukavas sees koos tähtajaga, aga uues ei ole ja aruandluses tehtu kohta ka ei ole. Millest apsud siin ja apsud seal?

Vasta T. Hein. On küll nii. Asi, mis oli mõni aasta tagasi aktuaalne ja nüüd on aktuaalsuse kaotanud ja praeguses hetkes ei mahu pingerea etteotsa aastani 2011, on võetud arengukavast välja. See ei tähenda aga seda, et tulevikus ei või sisse tulla. Arengukavas on kirjas pakilised tegevused. Peab muidugi olema kindel printsiip, aga märkida ju võiks nt tegevuse teostamine 2011 ja edasi, jah, teatud segadus siin on. Märkus on õige.

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i, kes selgitas tennisehalli ehituse olukorda. Tegevused, mis on arengukavas kirjas tegevusena ja ei ole välja toodud summat, tähendab seda, et see ei kajastu ka investeeringute kavas. See tähendab, et teemaga tegeletakse – asukoha otsimine, projekteerimine jmt.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moor`i kaasettekannet.
Muudatusettepanekud vaatas komisjon läbi ja ei toetanud Sappi ühte ettepanekut ja Karilaidi ettepane sai osalise toetuse, st komisjon sõnastas ümber. Tänan muudatusettepanekute esitajaid.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu muudetud kujul, st koos komisjoni ja linnavalitsuse toetuse saanud ettepanekutega.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Jaanus Karilaid.
Tänan Toivo Heina, paljude valdkondadega dokumendi kaitsmine on päris keeruline. Soovin öelda oma arvamuse arengukava osas läbi oma tagasivõetud muudatusettepanekute. Arengukava on konsensus ja kuna ma linnavalitsusega seda ei leidnud, pidasin vajalikuks tagasi võtta.
Kes tahab linna arengukavasse süveneda peab olema kursis mahuka Lääne maakonna arengukavaga, sest maakonna ja linna arengukava peaksid omavahel haakuma.

Muudatusettepanek nr 1 leidis sisulise toetuse.
Tagasivõtud muudatusettepanekud:
Muudatusettepanek nr 2. Lisada punktile 3 muutusvajadusele: Tõhustatakse Ridala vallaga koostööd ühise arengukeskkonna loomisel.

Seletus: Ridala vallaga koostöö planeerimine mõjutab otseselt ja kaudselt Haapsalu elukeskkonda. Ühised teemaplaneeringud eeldavad intensiivset koostööd. Haapsalu linn ja Ridala vald peaksid ühinema, mitte aga hoogtöökorras. Uuringud näitavad, et ühinemisest võidaksid mõlemad.
Mulle väideti, et see töö käib niikuinii ja arengukavasse sissekirjutamine ei ole otstarbekas.

Muudatusettepanek nr 3. Lisada punkt 3.3.3 haridus ja noorsootöö muutusvajadusele. Eraldada linnaeelarvelisi vahendeid vene keelt kõnelevate pedagoogide eesti keele taseme tõstmiseks. Soodustades igati riigikeele õpet. Lisada antud punkt tegevuskavva, maksumus 100 000 krooni.

Seletus: Puudulik riigikeele oskus on nõrkuste osas märgitud, järelikult peab olema antud probleemi lahendusega tegelemine ka aktiivsemalt esile toodud. 
Minule väideti, et see on riigi mure ja meie ei pea tegema riigi eest tööd ära. See on tegelikult valiku koht, arengukava ülesehitus peaks siis olema teistsugune ja nõrkused välja tooma ning lisama märkuse: riigi mure. Soovin, et linn mõtleks selle peale, et õpetaja peab riigikeelt oskama. Ei ole vaja oodata, millal riik sellega tegelema hakkab.

Muudatusettepanek nr 4. Lisada punkt 3.3.3 haridus ja noorsootöö muutusvajadusele. Võtta suund kõrgharidusega lasteaiaõpetajate palgamäära tõstmiseks  2009. aastaks 12 000 kroonini. Lisada antud punkt tegevuskavva, maksumus miljon krooni.

Seletus: Alushariduse väärtustamine ja noorte inimeste toomine Haapsallu on meie linna üks prioriteetidest. Selgelt mõõdetav mõõdik annab eesmärgile konkreetsema sisu.

Muudatusettepanek nr 5. Lisada 3.4 kohaliku omavalitsuse organisatsiooni muutusvajaduse alla:
Kodulehel olev informatsioon ametnike tööülesannete, vastutuse, kohustuste ja alluvussuhte ning palgatasemete kohta peab olema ühtlane, see tähendab et kõigi ametnike tööülesanded, vastutus, alluvussuhe, palgatase jmt peab olema avalikustatud. Arengukava kui linna olemuslik dokument peab olema kodulehel paremini eksponeeritud, kuhu on integreeritud ka eraldi nö arengukava fooruminurk. Lisada antud punkt tegevuskavva, maksumus 15 000 krooni.

Seletus: Kodulehekülg on üks aktiivsemaid vorme suhtlemaks oma kohaliku elanikkonnaga. Kodulehelt peab leidma võimalikult palju infot, mis teeb valitsemise maksimaalselt läbipaistvaks ja arusaadavaks. Täna võib kodulehel täheldada puudusi, kodulehega tegelemine peab olema järjepidev protsess. Lääne maakonna kodulehekülg või mistahes ministeeriumi kodulehekülg sisaldab ametnike ametijuhendeid, avalikustamist nõuab ka avaliku teabe seadus. Kodanikul on palju lihtsam aru saada, kes mille eest vastutab. Minul tekkis huvi, millega tegeleb Haapsalu linna sekretär. Tuleb välja, et teadasaamine ei olegi raske: tuleb lugeda koks-i ja linna põhimäärust. Aga seda on õigem teha kodanikulähedasemaks. Sooviksin, et linna kodulehel oleksid hõlpsalt leitavad ühisveevärgi ja kanalisatsiooni arengukava, jäätmekava, ka kriisi reguleerimise plaan.
Linnapea arvas, et see on vaid üks näpuliigutus ja annab korralduse kodulehe paremaks tegemiseks.

Muudatusettepanek nr 6. Rajada Haapsalu linna esinduspurskkaev Cyrillus Kreegi austuseks 2009. aastaks. Lisada antud punkt tegevuskavva, maksumus 900 000 krooni.

Seletus: Haapsalu linn on hakanud korraldama Cyrillus Kreegi muusikapäevi. Sellise suurmehe jäädvustamiseks peaks olema Haapsalu midagi aastaringset, mis meenutaks Kreeki nii põliselanikele kui ka linna külastajatele. Haapsalu linna esinduspurskkaev on üks pisike samm Cyrillius Kreegi meenutuse suunas.
Linnavalitsus arvas, et sellist esteetikat ei ole linnale vaja lähema viie aasta jooksul, rahad pannakse teede ja tänavate korrastamisele.

Arengukava võib alati lihvida, Haapsalu noorte volikogu peaks olema kaasatud arengukava arutellu.

Rohkem sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised (poolt 17 häält).

Muudatusettepanekute läbivaatamine. (loetelu protokolli juures)
Ühegi muudatusettepaneku hääletamist ettepaneku esitaja ei nõudnud.

Lõppsõnaks sõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud muudetud kujul. Arengukava vastuvõtmiseks on vajalik volikogu koosseisu enamushääled, st vähemalt 11 poolthäält.

HÄÄLETATI:
poolt 10 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

Seega ei leidnud eelnõu Haapsalu linna arengukava 2004-2009 muutmine volikogu toetust.

Lahkus volikogu liige A. Ammas, osaleb 16 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna 2008. aasta eelarve kinnitamine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Linna 2008. aasta eelarve projekt on suures osas koostatud praegu just mittetoetatud arengukava põhjal. Seletuskiri eelnõu juures.
Küsimused ettekandjale.
Aselinnapea Martin Schwindt vastas volikogu liikmete Mati Seppi, Urmas Sukles`e, Heino Tamm`e, Heinar Tuulberg`i täpsustavatele küsimustele.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunev`i kaasettekannet.
Ettepanek: 1. Suunata eelnõu teisele lugemisele. 2. Muudatusettepanekud esitada hiljemalt 7. detsembril.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI: Suunata Haapsalu linna 2008. aasta eelarve eelnõu teisele lugemisele, muudatusettepanekud esitada hiljemalt 7. detsembril volikogu kantseleisse.

Päevakorrapunkt nr 3

Lääne Maakonna Keskraamatukogu põhimääruse kinnitamine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Rahvaraamatukogu seaduse § 6 lõike 1 kohaselt kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu rahvaraamatukogu põhimääruse, milles sätestatakse rahvaraamatukogu ülesanded, juhtimise korraldus, juhi õigused ja kohustused, raamatukogu struktuur ning muud tegevuse korraldamise olulised küsimused.
Praegu kehtiv Lääne Maakonna Keskraamatukogu põhimäärus tuleb viia kooskõlla 01. mail 2007 jõustunud Rahvaraamatukogu seaduse muudatustega. Eeltoodust tulenevalt on otstarbekas kehtestada Lääne Maakonna Keskraamatukogu põhimääruse uus redaktsioon (edaspidi põhimäärus).
Olulisemad muudatused võrreldes kehtiva põhimäärusega.
Käesolevas eelnõus on võrreldes kehtiva põhimäärusega täpsustatud raamatukogu ülesandeid ja põhiülesannete täimise tegevusi (Rahvaraamatukogu seaduse §5 lg 5 p 1–p 5), juhtimise korraldust, sealhulgas nõukogu pädevust ja õigusi ning kohustusi, samuti ka direktori pädevust, õigusi ja kohustusi. Rahvaraamatukogu seaduse § 8 lõike 1 alusel on põhimääruses reguleeritud nõukogu moodustamise kord, pädevus ja töökord, sh koosolekute protokollimine. Rahvaraamatukogu seaduse § 7 muudatustest tulenevalt sätestatakse põhimääruses direktori vaba ametikoha täitmise kord. Direktori ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss, mille korra kehtestab linnavalitsus.
Rahvaraamatukogu seaduse § 13 alusel on lisatud põhimäärusesse raamatukogu kogude, teeninduse ja lugeja kohustuste korraldamine.
Rahvaraamatukogu seaduse § 11 muudatuste kohaselt esitab rahvaraamatukogu oma tegevuse kohta õigusaktides ettenähtud aruanded ning linnavalitsus esitab Kultuuriministeeriumile aruande rahvaraamatukogule riigieelarvest eraldatud summade kasutamise kohta hiljemalt aruandeperioodile järgneva aasta 20. jaanuariks. Samuti esitab maakonnaraamatukogu Kultuuriministeeriumile maakonna rahvaraamatukogude statistilise ja sisulise töö koondaruanded hiljemalt iga aasta 1. märtsiks. Eelnevalt esitavad kõik maakonnas asuvad rahvaraamatukogud maakonnaraamatukogule rahvaraamatukogu statistilise ja sisulise töö aruande.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Vallik`u kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 164 „Lääne Maakonna Keskraamatukogu põhimääruse kinnitamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Lääne Maakonna Keskraamatukogu kasutamise eeskirja ja teavikute tasuta võõrandamise ja müümise korra kinnitamine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Lääne Maakonna Keskraamatukogu kasutamise eeskiri. Rahvaraamatukogu seaduse § 16 kohaselt kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu rahvaraamatukogu kasutamise eeskirjad, milles sätestatakse rahvaraamatukogu teeninduse korraldus, lugejate õigused ja kohustused.
Praegu kehtiv Lääne Maakonna Keskraamatukogu kasutamise eeskiri tuleb viia kooskõlla 01. mail 2007 jõustunud Rahvaraamatukogu seaduse muudatustega. Eeltoodust tulenevalt on otstarbekas kehtestada Lääne Maakonna Keskraamatukogu kasutamise eeskirja uus redaktsioon (edaspidi kasutamise eeskiri).
Olulisemad muudatused võrreldes kehtiva kasutamise eeskirjaga. Rahvaraamatukogu seaduse §15 lg 1 alusel on kasutamise eeskirjades üksikasjalikult kirjeldatud lugejaks registreerimise korda ja rahvaraamatukogu seaduse § 17 alusel lugeja vastutusele võtmist. Raamatukogu üleminek elektroonilisele laenutamisele tingib lugejaandmete sisestamise üle-Eestilisse andmebaasi nimega Urram ja elektroonilise statistika pidamise nõude vastavalt Rahvusraamatukogu kehtestatud korrale lähtuvalt standardist.
Raamatukogu kojulaenutamise teenust kasutav lugeja on kohustatud laenutatud teaviku tagastama laenutustähtaja jooksul. Kui lugeja ei tagasta laenatud teavikut tähtpäevaks, võtab raamatukogu viivitatud aja eest tasu. Tähtpäevaks maksmata summa tasumiseks teeb linnavalitsus lugejale ettekirjutuse koos sundtäitmise algatamise hoiatusega ettekirjutuse täitmata jätmise korral.
Rahvaraamatukogu seaduse §15 lg 6 alusel on raamatukogu kohustatud korraldama tasuta koduteeninduse nende lugejate soovil, kes tervisliku seisundi tõttu ei ole võimelised raamatukogu külastama.
Teavikute tasuta võõrandamise ja müümise kord. Rahvaraamatukogu seaduse §13 lg2 alusel kinnitab kohaliku omavalitsuse volikogu raamatukogule mittevajalike teavikute tasuta võõrandamise või müümise korra.
Kuni 01.05.2007 kehtis kultuuriministri 04.03.1999 määrus nr 9 „Teavikute müügi kord”. Raamatukogul on lubatud liigses eksemplaarsuses või sisult aegunud või vähese lugejakasutuseta teavikuid oma kogudest võõrandada.
Raamatukogu pakub eelpool toodud põhjustel kogudest kustutatud teavikuid Eesti Hoiuraamatukogule või teistele maakonna raamatukogudele tasuta võõrandamiseks või müümiseks füüsilistele või juriidilistele isikutele. Teavikute võõrandamiseks või müügihinna kehtestamiseks moodustatakse raamatukogu direktori käskkirjaga komisjon.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Vallik`u kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul. 

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 46 „Lääne Maakonna Keskraamatukogu kasutamise eeskirja ja teavikute tasuta võõrandamise ja müümise korra kinnitamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Loa andmine lepingu sõlmimiseks ning rahaliste kohustuste võtmiseks tulevasteks perioodideks (Läänemaa Jäätmejaama haldamine)

KUULATI aselinnapea Aivar Sein`a ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus taotleb luba allkirjastada Läänemaa Jäätmejaama opereerimise leping. Jäätmejaama opereerimislepingu allkirjastavad kaheksa omavalitsust. Jäätmejaama II etapp valmis kevadel 2007. Ehitustööd III etapi osas kestavad augustini 2008.

Sellega seoses sõlmiti Ridala Vallavalitsuse ja teiste Läänemaa omavalitsuste vahel Jäätmejaama haldamise koostööleping, milles on määratletud haldamise eest tasutav aastane summa. 2007. aasta haldamise kulud omavalitsuste lõikes jaotusid vastavalt rahvastiku arvule ja antud kulud oli planeeritud linna eelarves. Koostöölepingus oli ette nähtud omavalitsuste osaluste ülevaatamine novembris. Kuna koostööleping jätkub ka aastatel 2008-2011, siis palume luba allkirjastada järgnevate aastate osaluslepingud. Haapsalu linna osa Jäätmejaama haldamises jääb planeeritavalt 380 000 kuni 420 000 krooni vahemikku, olenevalt Jäätmejaama osaluse alustest.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunev`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 165 „Loa andmine lepingu sõlmimiseks ning rahaliste kohustuste võtmiseks tulevasteks perioodideks (Läänemaa Jäätmejaama haldamine)“ (protokolli juures).

Lahkus volikogu liige U. Sukles, osaleb 15 volinikku.

Päevakorrapunkt nr 6

Maa munitsipaalomandisse taotlemine

KUULATI aselinnapea Toivo Hein`a ettekannet.
Vastavalt maa munitsipaalomandisse andmise korrale toimub maa munitsipaalomandisse taotlemine kohaliku omavalitsuse vastava volikogu vastava otsuse alusel.
Haapsalu linna omandisse kuuluvad tänavarajatised, mille alune maa kuulub hetkel riigi omandisse.

Käesoleva eelnõuga tehakse ettepanek taotleda tänavarajatiste alune ning neid teenindava maa munitsipaalomandisse. Lihula mnt 10b asub parkla, mis on rajatud linnavalitsuse poolt ja on raamatupidamisel põhivahendina arvel. Tänavad on kantud avalikult kasutatava teena riikliku teeregistrisse. Tänavamaa ulatuse määrab teeregistrisse kantud tänava pikkus ja tänavaääres asuvate, juba omandisse vormistatud, katastriüksuste piir. Kõik maaüksused on tänavahoiu korrastamiseks vajalikud maad.

Eelnõu lisaks on asendiplaanid, mis vastavad maa munitsipaalomandisse andmise korras kehtestatud nõuetele.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moor`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 166 „Maa munitsipaalomandisse taotlemine“ 
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Posti tn 45)

KUULATI aselinnapea Toivo Hein`a ettekannet.
Vastavalt maa munitsipaalomandisse andmise korrale toimub maa munitsipaalomandisse taotlemine kohaliku omavalitsuse vastava volikogu vastava otsuse alusel.

Sõjahaudade haljasala maaüksus asukohaga Posti tn 45 kuulub taotlemisele maavanemalt sotsiaalmaana maareformi seaduse alusel § 28 lg 1 p 4 alusel. Taotletavatel maaüksusel paiknevad mälestusmärgid terroriohvritele, I ja II maailmasõjas hukkunutele. Haljasala on heakorrastatud, seal asub kõrghaljastus, statsionaarne lillepeenar ja kõnniteeplaatidest plats.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moor`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Aidi Vallik küsis, millised on plaanid?
Vastas T. Moor. Monumenti ei ole plaanis ära viia.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 167 „Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Posti tn 45)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Taotlus riigivara tasuta omandamiseks (Kuuse tn 32a, 32b, 32c Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Hein`a ettekannet.
EV Sotsiaalministeerium, Lääne Maavalitsus ja Haapsalu Linnavalitsus on lõpetanud kolmepoolsed läbirääkimised Haapsalu Väikelastekodu ning Palivere Laste- ja noortekodu edasise arengu küsimuses. Läbirääkimistel on jõutud kokkuleppele, et Sotsiaalministeeriumi tellimusel ehitatakse Haapsallu viis peremaja vanemliku hoolitsuseta lastele. Kolm peremaja ehitatakse Haapsalu Väikelastekodus elavatele puuetega lastele ja kaks maja Palivere Laste- ja noortekodus elavatele vanemliku hoolitsuseta lastele, kellest ligikaudu pooled on pärit Haapsalu linnast. Peale majade valmimist antakse lastekodu varad, s.h ka uued valminud peremajad üle Haapsalu linnale.

Uute elumajade ehitamiseks laste asendushoolduse vajadusteks on vaja viit krunti olemasoleva väikelastekodu läheduses. Selleks on sobilikud riigi omandis olevad väikeelamumaa krundid Kuuse 32a (1561 m2), Kuuse 32b (1470 m2), Kuuse 32c (1475 m2) ja osaliselt ka Haapsalu linnale kuuluv Vahtra haljasala krunt Kuuse tn 32 (pind 6807 m2). Maa-ala ümberplaneerimine ja uuteks kinnistuteks jagamine on otstarbekam, kui maatükid kuuluvad ühele isikule.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moor`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 168 „Taotlus riigivara tasuta omandamiseks (Kuuse tn 32a, 32b, 32c Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kuuse tn 32, 32a, 32b, 32c)

KUULATI aselinnapea Toivo Hein`a ettekannet.
Planeering algatatakse Haapsalu Linnavalitsuse ettepanekul. Algatava planeeringu peamine eesmärk on planeerida ühiskondlike hoonete maa krundid viie väikelastekodu peremaja ehitamiseks ning määrata kruntidele ehitusõigus ja hoonestustingimused. Sellega muudetakse kehtivat üldplaneeringut, millele vastavalt on planeeritavad krundid sihtotstarvetega „väikeelamumaa“ (Kuuse 32a, 32b, 32c) ja „üldmaa“ (Kuuse 32).
Vastavalt üldplaneeringule planeeritakse Kastani kaubanduskeskuse parklalaienduseks hoonestamata ärikrunt ja kaks haljastusega üldmaakrunti (parkla ja Kuuse 32a kruntide vahele; Kuuse 32c ja väikelastekodu kruntide Kastani 9, 9a kruntide vahele).
Planeeritakse juurdepääsutee Kuuse 26 korterelamukrundile ja kahele planeeritavale väikelaste pereelamukrundile.
Seega lahendatakse terviklikult Kuuse–Vahtra-Kastani tänavate vaheline ala.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale. Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moor`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 169 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Kuuse tn 32, 32a, 32b, 32c)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Loa andmine kokkuleppe sõlmimiseks Haapsalu Väikelastekodu varade üleandmiseks linnale ning edasiste tegevuste kindlaksmääramiseks

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Vabariigi Valitsuse poolt 2005. a heakskiidetud hoolekande kontseptsiooni kohaselt on eakate ja laste hoolekanne kogu ulatuses kohaliku omavalitsuse korraldada ning tööealiste inimeste hoolekanne, kus põhiliselt vajatakse abi töö leidmiseks, riigi korraldada. Hoolekande kontseptsiooni väljatöötamisel osalesid ka omavalitsuste esindajad ning kontseptsioonis toodud põhimõtteid aktsepteerisid vabariiklikud omavalitsuste liidud. Hoolekande kontseptsioonis esitatud põhimõtetele hakkab tuginema uus koostatav sotsiaalhoolekande seadus.

Hoolekande kontseptsiooni nimetatud põhimõttest tulenevalt on olnud laste hoolekandeteenuste korraldamine ja laste asendushoolduse funktsiooni üleandmine kohalikule omavalitsusele ka omavalitsusliitude koostöökogu delegatsiooni ja ministeeriumide vahelise komisjoni viimaste aastate läbirääkimiste teema. Kokkuleppe kohaselt teevad Sotsiaalministeerium ja kohalike omavalitsuste liidud koostööd, et anda laste riikliku hoolekande korraldamine ning finantseerimine üle kohalikele omavalitsustele hoolekande kontseptsioonis sätestatud põhimõtetel, sh antakse üle ka riigi omanduses olevate laste hoolekandeasutuste varad. Kokku planeeritakse anda kohalikele omavalitsusüksustele üle 15 lastekodu üle Eesti.

Eelpooltoodud põhjusest tulenevalt pöörduski EV Sotsiaalministeerium oma kirjaga nr 15.8-3/924 02. märtsist 2006 Haapsalu Linnavalitsuse poole ning tegi ettepaneku alustada kolmepoolseid läbirääkimisi Haapsalu Linnavalitsuse, Lääne Maavalitsuse ja Sotsiaalministeeriumi vahel Haapsalu Väikelastekodu üleandmiseks Haapsalu linnale.

Haapsalu Linnavolikogu oma 28. aprilli 2006 otsusega nr 46 andis nõusoleku läbirääkimiste alustamiseks ning tegi linnavalitsusele ülesandeks moodustada töörühm linna poolsete seisukohtade ettevalmistamiseks ja linna huvide esindamiseks läbirääkimistel. Sama määrusega kohustati linnavalitsust läbirääkimiste lõppedes esitama läbirääkimiste lõpp-protokoll linnavolikogule seisukoha võtmiseks.

Tänaseks on läbirääkimiste protsess lõppenud ja valminud on neljapoolse kokkuleppe tekst. Kokkuleppe osapooled on EV Sotsiaalministeerium, Lääne Maavalitsus, Haapsalu Linnavalitsus ja AS Eesti Hoolekandeteenused.

Kokkuleppe kohaselt ehitab Sotsiaalministeerium 2009 Haapsalusse Kuuse ja Kastani tänava piirkonda viis uut peremaja Haapsalu Väikelastekodu ja Palivere Laste- ja noortekodu vanemliku hoolitsuseta lastele ja annab need üle Lääne Maavalitsusele tähtajaks 31. detsember 2009. Majade valmides taotleb linn nii uue viie peremaja kui olemasoleva lastekoduhoone ja muude varade tasuta võõrandamist. Lisaks peab linn asutama 2009. a lõpuks uue hallatava asutuse, mis jätkab laste asenduskodu teenuse osutamist 48 Lääne maakonna lapsele järgneva 15. aasta jooksul.

Ehituse eelnedes on linna poolseteks kohustusteks Kuuse tn 32a, Kuuse tn 32b ja Kuuse tn 32c kinnistute taotlemine munitsipaalomandisse, samuti kogu ehituse alale detailplaneeringu tellimine ja selle koostamise finantseerimine.

Haapsalu Väikelastekodu ületulekul linnale säilib seadusandlusest tulenevalt riiklik finantseerimine orbudele ja vanema hoolitsuseta lastele, keda täna on Haapsalu Väikelastekodus 28 ja Palivere Laste- ja noortekodus 18. Vastavalt sotsiaalministeeriumi ja omavalitsusliitude vahel saavutatud kokkuleppele säilib osaline riiklik finantseerimine viie aasta jooksul ka kodus elavatele, kuid väikelastekodus viibivatele lastele. Viie aasta möödudes rahastatakse kodudes kasvavatele puuetega lastele osutatavat teenust kohalike omavalitsuste ja vanemate vahenditest.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 170 „Loa andmine kokkuleppe sõlmimiseks Haapsalu Väikelastekodu varade üleandmiseks linnale ning edasiste tegevuste kindlaksmääramiseks“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Haapsalu Linnavolikogu 24.11.2006 otsuse nr 86 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Surnuaia tn 1, Haapsalu)“ muutmine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Palume muuta Haapsalu Linnavolikogu 24.11.2006 otsuse nr 86 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Surnuaia tn 1, Haapsalu)“ punktid 2 ja 4. Haapsalu Linnavolikogu 24.11.2006 otsuse nr 86 alusel oli Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Haapsalu Maarja Magdaleena (Neeva Aleksandri) Kogudusel õigus osta kinnistu aadressiga Surnuaia tn 1 Haapsalu 30 päeva jooksul alates otsuse teatavakstegemisest. Notariaalset müügilepingut ei sõlmitud, kuna Vabariigi Valitsuselt oli taotlemata munitsipaalvara müügiks vajalik luba, vastavalt maareformiseaduse § 25 lõikele 3. Haapsalu linn taotles 29.12.2006 (taotlus nr 4.3-1.8/6739) Vabariigi Valitsuselt luba kinnistu võõrandamiseks. Vabariigi Valitsus andis 04.10.2007 oma korraldusega nr 425 loa kinnistu Surnuaia tn 1 võõrandamiseks. Kuna kinnistu ostmine Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Haapsalu Maarja Magdaleena (Neeva Aleksandri) Koguduse poolt ei jõudnud toimuda Haapsalu Linnavolikogu otsuses kehtestatud 30 päeva jooksul ostjast sõltumatutel asjaoludel, võttis volikogu 26.10.2007 vastu otsuse, millega pikendati tehingu sõlmimise tähtaega 340 päeva võrra. Kahjuks jättis linnavalitsus tähelepanuta, et esialgses otsuses oli volitatud isikuks märgitud aselinnapea Märt Maiste. Tulenevalt sellest on vaja uuesti muuta esialgset otsust nii müügitehingu sõlmimise osas kui ka lepingu allkirjastaja osas, määrates tähtajaks 400 päeva ning allkirjastajaks linnapea Ingrid Danilovi.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale. Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 171 „Haapsalu Linnavolikogu 24.11.2006 otsuse nr 86 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Surnuaia tn 1, Haapsalu)“ muutmine“ (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees