VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								21. detsember 2007 nr 27

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 16.43.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 20 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudus volikogu liige Mihkel Mutt.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Aivar Sein, aselinnapea Talis Vare (registreerimisleht lisatud).

Arutati juhatuse esitatud päevakorda.
Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.

Häältega poolt 20 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 27. istungi päevakord:
1. Haapsalu linna 2008. aasta eelarve kinnitamine, teine lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

2. Haapsalu munitsipaalüldhariduskoolide hoolekogu liikmete valimise kord
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

3. Haapsalu linna arengukava 2007-2011 muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

4. Koolilõuna maksumus üldhariduskoolides
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

5. Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, ametikohtade põhigruppide, teenistujate koosseisunimestike, palgaastmete ja palgamäärade ning üldiste palgatingimuste kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

6. Haapsalu linnapeale ja valitsuse palgalistele liikmetele 2008. aastal töötasu määramine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

7. Suur-Holmi sadama akvatooriumi piiride kooskõlastamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

8. Detailplaneeringu kehtestamine (Holmi kallas 18a, 18b ja 20, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

9. Servituudi seadmine (Lossiplats, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

10. Vara võõrandamine otsustuskorras (Karja tn 10-5, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

11. Haapsalu Linnavolikogu 26.10.2007 otsuse nr 153 „Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnuse Fond asutamine“ muutmine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna 2008. aasta eelarve kinnitamine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Svhwindti ettekannet.
Volikogu liikmed Jaanus Karilaid ja Valdo Maisalu ning Reformierakonna fraktsioon esitasid eelnõule muudatusettepanekud, millised vaatas läbi ka linnavalitsus ja esitas rahanduskomisjonile oma seisukoha.

Volikogu liige Mati Seppi (1) soovis teada, kas Naabrivalve projektile on võimalik saada raha reservfondist?
Vastas M. Schwindt. Resrvfond on ettenägematuteks kuludeks ja ka üksikuteks projektideks. Seega ka Naabrivalve projektile on võimalik eraldada summasid reservfondist.

Volikogu liige Urmas Sukles (1) küsis, kas linna eripaigus olevate lillepeenarde hoolduseks on tehtud eraldi hange?
Vastas M. Schwindt. Kuursaali roosipeenra eest kannab hoolt Valve Mändla Tööotsijate Ühing MTÜ, teiste lillepeenarde loomise ja hooldamisega tegeleb Juuliko aiand.

Volikogu liige Mati Seppi (2) soovis teada, millal on jalakäijatel võimalik ohutult liikuda Lemmiku poe ja Havi keskuse vahel, et pidevate lompide tõttu ei peaks astuma sõiduteele?

Vastas M. Schwindt. Linnamajanduse osakond tegeleb selle küsimusega ja uue aasta algul saab tehtud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Komisjonile esitasid tähtaegselt muudatusettepanekud volikogu liikmed Jaanus Karilaid ja Valdo Maisalu ning Reformierakonna fraktsioon. Silma paistis, et muudatusettepanekud esitati sisulist uurimustööd tegemata. Edaspidi ei soovi muudatusettepanekuid, mis on koostatud emotsioonide baasil.
J. Karilaid võttis tagasi ühe muudatusettepaneku:
„Lisada tegevusvaldkonnale 05400 Haljastus, artiklile 155
Roman Haavamäe mälestuskoha avamine Promenaadil, maksumus 150 000 krooni.“
Muudatusettepanekute loetelu (protokolli lisa 1).

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Jaanus Karilaid. Muudatusettepanek, mis puudutas veetorni fassaadi puhastamise maksumust, ei ole emotsioonidest kantud, vaid on aselinnapea Aivar Seina läbirääkimiste põhjal spetsialistidega saadud summa. Kaalutluskoht on summa jagamise küsimus, kuid palun linnavalitsusel siin mitte senti veeretada. Tegemist on väga suure avalikku ruumi jääva objektiga. Siiralt loodan, et märtsiks on see inetu hoone korrastatud.
Muudatusettepaneku Roman Haavamäe mälestuskoha loomine Promenaadile võtsin tagasi, kuna tuleva aasta kevadeks on tulemas Haapsallu läbi EAS-ilt 50 milj kr Promenaadi väljaehitamiseks, mille raames saab lahendada ka Haavamäe mälestuskoha loomise.

Eelarve 2008. aastaks on ratsionaalne talupoja eelarve, tööd on palju tehtud ja loodame, et tulud ja kulud on tasakaalus.

Kalju Aigro. Tänavavalgustuse hoolduskulud 650 000 kroonilt 850 000 kroonile on tõus 31%. Eelarve lahtris on klausel, et summa täpsustub peale hanke toimumist. Hange lõpeb 4. jaanuaril. Kas sel juhul määrab võitja hinna? ISO kvaliteedi sertifikaadi taotlemine on pikk protseduur ja antakse kolmeks aastaks, seejärel pikendatakse ja antakse enda toimetused sertifitseerimisorgani hallata. A&T Elekter omab seda ISO-sertifikaati, Haapsalu linnas on neid lisaks veel vaid mõni. Sama sertifikaat on ka Haapsalus toimuva hanke üks tingimusi, sellega linn piirab oluliselt oma valikuvõimalusi. Kas mitte ei taha linn piirduda ühe pakkujaga, mis ei ole A&T Elekter? Sellisel juhul on meil tegemist maksumaksja raha suurema kulutamisega - üks teeb pakkumise ja konkureerivaid pakkumisi kõrvale ei tule. On üllatus, et linn nii vastutustundetult maksumaksja rahaga ümber käib. Võib olla on siin tegemist ärategemisega Aigrole. Kui Aigro ja A&T Elekter siia ei puutu, siis on linna poolt tegemist lauslollusega. Raha ei raisata ühele pakkujale!

Teet Kallasvee. Mis puudutab maksumaksja raha raiskamist, arvan, et pakkumisdokumentide koostajatel on oma seletus. Imestan, et Aigro ei kutsunud neid dokumente nähes kokku kommunaalkomisjoni ja ei arutanud küsimust ja ei teinud õigel ajal oma ettepanekuid pakkumise parandamiseks. Täna ei tee me seda pakkumist kõnepuldist enam mitte kuidagi paremaks.

Kiidan linnavalitsust eelarve koostamise eest. Majanduse tõus on pidurdumas ja seetõttu oli eelarve kokkusaamine topeltraske.

Tänan ka Reformierakonda selle eest, et olete tähele pannud linna pingutusi luua lillepeenraid ja parandada linna haljastust. Jaanus Karilaidi muudatusettepanekud olid heatahtlikud, aga tänane linna eelarve ei kanna neid kulusid veel välja. Peame lähtuma maksumaksja rahaga ümberkäimisel võrdse kohtlemise printsiibist.

Mati Seppi. Volikogu andis linnavalitsusele loa korraldada hanke konkurss ja seetõttu ei jõudnud hanketingimused ka kommunaalkomisjoni ette.

Linnavalitsuse kiituseks eelarve koostamisel soovin öelda, et jätkuvalt pannakse tähele lasteaednike ja huvikoolide töötajaid. Et neid püütakse võrdsustada üldhariduskoolide õpetajatega. Aitäh!

Valdo Maisalu. Minu tehtud kaks muudatusettepanekut ei leidnud toetust, aga probleemi lahendamine on juba paar aastat olnud väga oluline. Koputan rahanduskomisjoni südametunnistusele - laua taga otsuseid vastu võttes ei näe me tegelikkust. Palun käige kalmistul hoonet vaatamas: kalmistu admin.hoone on seest korda tehtud, ainult katus on vaja uus panna.

Rohkem sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised (poolt 20 volikogu liiget).

Repliik.
Volikogu liige Kalju Aigro. Aigro ei pääse mitte kuidagi tehniliste tingimuste koostamise juurde erinevalt teisest pakkujast. Kommunaalkomisjon siin sekkuda ei saanud. Vaat selline mäng, Teet.

Muudatusettepanekute läbivaatamine.

Muudatusettepanek nr 2 esitaja Valdo Maisalu soovis hääletamist, sest ettepanekut ei toetanud juhtivkomisjon ega linnavalitsus.
HÄÄLETATI: mitte toetada (poolt 11, vastu 8 häält).
Seega ei leidnud V. Maisalu ettepanek volikogu toetust.

Teisi muudatusettepanekuid eraldi hääletada ei soovitud.

Rahanduskomisjoni ettepanek: toetada eelnõud muudetud kujul ja võtta vastu määrusena.

Lõppsõna ei soovitud.

Istungi juhataja Arder Väli pani lõpphääletusele ettepaneku võtta eelnõu „Haapsalu linna 2008. aasta eelarve kinnitamine“ muudetud kujul määrusena vastu.

HÄÄLETATI:
poolt 20 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 48 „Haapsalu linna 2008. aasta eelarve kinnitamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu munitsipaalüldhariduskoolide hoolekogu liikmete valimise kord

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Hoolekogu on kooli pedagoogide, kohaliku omavalitsuse volikogu, vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajate kogu, kelle ülesanne on kooli õppe- ja kasvatustöö jälgimine ja selleks paremate tingimuste loomisele kaasaaitamine.
Vastavalt põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 41 lg 52 kehtestab hoolekogu liikmete valimise korra kooli pidaja. Praegusel hetkel meil seda veel ei ole.
Käesolev kord on välja töötatud haridus- ja kultuuriosakonna poolt teiste sarnaste kordade eeskujul ning kooskõlastatud koolijuhtidega. Saadud ettepanekud on arvesse võetud. Korra toimimine on läbi proovitud.
Kultuurikomisjoni esitatud muudatusettepanekut otsustas linnavalitsus toetada.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu muudetud kujul määrusena vastu võtta.
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku kaasettekannet.
Juhtivkomisjon esitas muudatusettepaneku, millega nõustus ka linnavalitsus. Eelnõu redaktsioon ei võimaldanud teada saada hoolekogu liikmelisuse kujunemise põhimõtteid ja esindatuse proportsioone kooliastmeti. Pidasime vajalikuks täpsustada seda punkti PGS § 41 lg 3-5 väljavõttega (protokolli lisa 2).

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud. Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepaneku läbivaatamine.
Hääletamist ei nõutud.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu muudetud kujul.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud „Haapsalu munitsipaalüldhariduskoolide hoolekogu liikmete valimise kord“ muudetud kujul ja võtta vastu määrusena.

HÄÄLETATI:
poolt 20 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 49 „Haapsalu munitsipaalüldhariduskoolide hoolekogu liikmete valimise kord“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linna arengukava 2007-2011 muutmine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Iloni Imedemaa ehk Haapsalu vapimärgi kavalerile, Ilon Wiklandile pühendatud Läänemaa Muuseumi teemakeskuse arendamise toetamine oli Haapsalu linna arengukavas ka aastatel 2004-2006. 2006. aastal valmis I etapp – galerii. 2008. aastal on muuseumil plaan alustada II etapi ehk kogu teemakeskuse väljaehitamist, mis valmides oleks kogu Haapsalule oluliseks impulsiks nii laste vaba aja tegevuste arendamisele kui ka turismile. Seetõttu on keskuse loojatele jätkuvalt oluline omavalitsuse arengukavas deklareeritud toetus.
Tegemist on arengukava täiendamisega. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Urmas Sukles. soovis teada, mis sai kultuurimaja rahastamisest, mis oli seotud eelmisel volikogul kinnitatud arengukavaga?
Vastas T. Vare. Eeltaotlus on antud maavalitsusse. Tegemist on Euroopa rahadega, mida kõigepealt menetleb maavalitsus ja seejärel siseministeerium.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 20 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 50 „Haapsalu linna arengukava 2007-2011 muutmine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Koolilõuna maksumus üldhariduskoolides

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Toidupäeva maksumus on viimasel ajal olnud järgmine: 2005 ja 2006. a 15 krooni; 2007. a 16 krooni, nüüd planeerime 2008. a 17,5 krooni. Kokkuvõttes teeb see toidupäeva kallinemise kolme aasta jooksul 16,7%, mis ilmselgelt ei ole üle paisutatud. Toiduainete hinnad on märgatavalt tõusnud. Järgmise aasta alampalga kasv on eeldatavasti 25% mis põhjustab ka kogu ülejäänud palkade kasvu. See aga „sööb ära“ suure osa toidurahast, sest eraettevõtja (HG, HLA, HÜG) maksab siit oma personalikulud. Samuti on oodata kütuseaktsiisi tõusu mis omakorda suurendab toiduainete tootmise/hankimise/transpordi kulusid.

Elektri hinnatõus on praegu küll veel küsimärgi all, kuid tulemata ei jää kindlasti seegi.
Esialgne info HTM tasandil oli, et riigipoolne toetus koolilõunaks on 12 krooni õpilase kohta päevas. Praeguseks on selgunud tasandusfondi esialgsed arvutused, mille põhjal on koolilõuna toetus I poolaastal (100 päeva) endiselt 10,42 krooni ja alles II poolaastal (75 päeva) 12 krooni.

Eelarves oli planeeritud koolilõuna uueks maksumuseks 18 krooni päevas õpilase kohta arvestusega, et 12 krooni on riigi poolt ja 6 krooni linna poolt. Sama idee käis ka pikapäeva rühma toitlustamise kohta. Koolilõuna hinnaga 18 krooni oli vastuvõetav ka põhitoitlustajale (OÜ Näksi). Uued arvutused annavad meile ilma eelarve muudatusteta võimaluse viia koolilõuna maksimaalselt 17,5 kroonini ning jätta pikapäevarühma toitlustamine samale tasemele (16 krooni, millest 8 krooni on omaosalus).

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 172 „Koolilõuna maksumus üldhariduskoolides“ 
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, ametikohtade põhigruppide, teenistujate koosseisunimestike, palgaastmete ja palgamäärade ning üldiste palgatingimuste kinnitamine

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Haapsalu linnavalitsuse ja linnavolikogu struktuur järgib 2007. a alustatud põhimõtteid ning ei sisalda endas olulisi muudatusi. Linnavalitsuse sotsiaalosakonnas lisandub lastehoolekande spetsialisti ametikoht täiskohaga ning kaob terviseedenduse spetsialisti 0,5 ametikohta. Selle tulemusena muutub ametikohtade üldarv 47,5–lt 48-le.

Lisa 3 toodud palgamäärad on arvestatud eelarves kavandatud 15% palgatõusuga.

Linnavalitsus tee ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.
KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 20 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 173 „Haapsalu linna ametiasutuste struktuuri, ametikohtade põhigruppide, teenistujate koosseisunimestike, palgaastmete ja palgamäärade ning üldiste palgatingimuste kinnitamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Haapsalu linnapeale ja valitsuse palgalistele liikmetele 2008. aastal töötasu määramine

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Valitsuse liikmete ja linnapea kuupalgamäära arvutamisel on võetud aluseks 2008. a eelarvesse planeeritud 15% palgatõus. Töötasu ja muude tasude maksmise põhimõtted järgivad järjepidevust ning on kooskõlas seadustes kehtestatud nõuetega.
Ettepanek on kinnitada Haapsalu linnapea kuupalgamääraks 2008. aastal 29 100 krooni. Kinnitada palgalise valitsuseliikme kuupalgamääraks 2008. aastal 23 400 krooni. Lisaks ametipalgale maksta linnapeale ja palgalistele valitsuseliikmetele: Puhkusetoetust seoses põhipuhkusega eelnõu punktides 1 ja 2 toodud kuupalgamäära ulatuses linnavalitsuse teenistujatega üldistel alustel ja korras. Ametialase lähetuse, s.h välislähetuse, päevaraha ja transpordi- ning muu õigusaktides ette nähtud lähetusega seotud kulu linnavalitsuse teenistujatega üldistel alustel ja korras; Koolituskulu ametialaseks täiendamiseks linnavalitsuse teenistujatega üldistel alustel ja korras. Hüvitist isikliku sõiduauto ametisõitudeks kasutamise kulude eest linnavalitsuse teenistujatega üldistel alustel ja korras arvestades alljärgnevaid piirmäärasid: Linnapea isikliku sõiduauto kulude hüvitamise piirmäär on 4650 krooni kuus; Valitsuse liikme isikliku sõiduauto kasutamise kulude hüvitamise piirmäär on 3000 krooni kuus. Linnapea kehtestab konkreetsed isikliku sõiduauto kasutamise kulude hüvitamise piirmäärad igale valitsuse liikmele eraldi, arvestades üldist piirmäära; Linnavalitsuse liikmele võib maksta volikogu poolt kinnitatud palgakorralduse alustes sätestatud lisatasu (tulemustasu lisatöö eest) või toetust (isiklik tähtpäev või sündmus) kuni 1 kuupalgamäära ulatuses linnavalitsuse teenistujatega üldistel alustel ja korras. Lisatasu linnapeale makstakse volikogu otsuse alusel. Eelnõu punktis 3 nimetatud makseid tehakse linnapeale ja valitsuse liikmele linnapea vastava käskkirja alusel, arvestades eelnõu punktis 3.5 sätestatud erisust.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunevi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 174 „Haapsalu linnapeale ja valitsuse palgalistele liikmetele 2008. aastal töötasu määramine“ (protokolli juures).

Lahkus Tatjana Panfilova, osaleb 19 volikogu liiget.

Volikogu esimees A. Väli kuulutas vaheaja, et kommunaalkomisjon saaks arutada Suur-Holmi sadama akvatooriumi piiride kooskõlastamise eelnõud muudetud kujul.

Vaheaeg kell 15.35-15.41.

Päevakorrapunkt nr 7
ˇ	
Suur-Holmi sadama akvatooriumi piiride kooskõlastamine

KUULATI linnapea Indrid Danilovi ettekannet.
Käesolevaga tehakse ettepanek muuta Suur-Holmi sadama akvatooriumi piire, nihutades piiripunktid 2 ja 3 kalda poole, et oleks tagatud laevatee kasutamine ka Suur-Holmi sadamast linna poole jääval tagalahe osal.
Haapsalu Linnavolikogu oma 26.03.2004 otsusega nr 105 kooskõlastas AS Evore poolt taotletud Suur-Holmi sadama akvatooriumi piirid.

Tulenevalt sadamaseaduse § 4 lõikest 2 määrab Vabariigi Valitsus akvatooriumi piirid majandus- ja kommunikatsiooniministri ettepanekul ning akvatooriumi piirid kooskõlastatakse kohaliku omavalitsusega.

Vabariigi Valitsus oma 02.02.2007 korraldusega nr 71 „Suur-Holmi sadama akvatooriumi piiride määramine“ määras sadamaseaduse § 4 lõike 2 alusel Suur-Holmi sadama (Westmeri 3, Haapsalu) akvatooriumi piirid.

AS Evore, kes on Suur-Holmi sadama valdaja, asus 2007. a navigatsioonihooajal oma akvatooriumi korrastama ning kaikohtade puudumise ettekäändel paigaldas akvatooriumi lõunapoolsele piirile ujuvkaid, mille tõttu muutus Tagalahe laevateena kasutatav süvend jahtlaevadele ohtlikult läbitavaks.

Mööname, et AS-l Evore, kes on Suur-Holmi sadama valdaja, on õiguslik ootus temale määratud akvatooriumi valitseda vastavalt oma äranägemisele, kuid tänase tegevusega on Haapsalule kui merelinnale tekitatud äärmiselt negatiivne kuvand. Suur-Holmi sadama akvatooriumi koorinaatide muutmisel oleks tagatud kõikide sildumiskohtade, kui sihtotstarbeliste rajatiste omanike võrdne kohtlemine nii nende kui ka Haapsalu, kui mere-ja kuurortlinna huvides.

Haapsalu üheks olulisemaks suunaks on arenemine merelinnana ja muutumine populaarseks külastuslinnaks. Selle arengusuuna oluliseks osaks on kahtlemata mereturism, mille eelduseks on aga kaasaegsed ja kvaliteetsed sadamad. AS Evore tegevus Suur-Holmi sadama väljaarendamisel on olnud märkimisväärne, kuid samas ei saa linn lubada, et üks ettevõtja oma tegevusega hakkab suunama ja/või negatiivselt mõjutama linna ühte olulist arengueeldust.

Haapsalu Linnavolikogu oma 24.11.2006 otsusega nr 84 kehtestas Haapsalu üldplaneeringu (mida eelmise kooskõlastamise ajal ei olnud), millega nähakse ette Haapsalu linna territoriaalplaneerimise põhimõtte, s.h sadamate asukohad. Üldplaneeringu järgi on üheks sadamaalaks nähtud ette Suur-Holmi Tagalahe poolne rannikuala, mida on juba kümneid aastaid kasutatud sadamate asukohana nii endisele „Lääne Kaluri“ laevastikule kui ka väikelaevadele. Tänane Suur-Holmi oli veel mõned aastad tagasi „Lääne Kaluri“ tootmismaa ning selle linnapoolsel naaberkinnistul on tegutsenud jahisadam. Kahetsusväärselt on viimase varasemad valdajad jätnud õigeaegselt tegemata vajalikud toimingud oma sadamaala arendamiseks, mille tõttu on Suur-Holmi sadam kujunenud ainukeseks kvaliteetseks väikelaevade sadamaks ning on astunud põhjendatult oma õigusi kasutama.

Olenemata kujunenud olukorrast on Haapsalu linnale oluline oma üldplaneeringus ette nähtud maadekasutuse arendamine vastavalt planeeritule. Sellest tulenevalt on põhjendatud ka vajadus tagada laevatee kasutamise võimalus Suur-Holmi sadamast lõuna poole jäävate sadamaalade väljaarendamiseks. Olukorras, kus Suur-Holmi sadama akvatooriumi piirid ulatuvad üle laevatee ning sadama valdaja tegevus oma akvatooriumi piires kitsendab oluliselt teiste sadamaalade võimalikku arengut, on pärsitud ka Haapsalu areng kujuneda atraktiivseks mereturismi piirkonnaks.

Täiendavalt üldplaneeringus ettenähtud sadamaalale ei saa mööda vaadata ka juba olemasolevast akvatooriumist (Haapsalu sadam, Vabariigi Valitsuse 24.12.1999 määrus nr 411), mis jääb samuti piirkonda, mida Suur-Holmi sadama poolse laevatee sulgemisega on võimatu kasutada. Kuigi nimetatud sadamat ei kasutata hetkel intensiivselt, on Haapsalu Linnavalitsuses ja Haapsalu Linnavolikogus menetluses detailplaneeringud, mille kohaselt nähakse seal jätkuvalt ette võimalus väikelaevade randumiseks. Samuti on üldplaneeringu seletuskirjas märgitud, et seoses väikepaadi omanike arvu tõusuga tuleb leida sobivaid sadamakohti ka Haapsalu promenaadil, kus ajalooliselt on olnud paadisillad.

Lisaks üldplaneeringus ettenähtud sadamaalade väljaarendamisele on Haapsalu Linnavalitsuse poole suuliselt pöördunud mitmed linnakodanikud, kes osutasid tähelepanu asjaolule, et nimetatud tegevus kahjustab oluliselt Haapsalu kui merelinna mainet ning toob endaga kaasa negatiivset tähelepanu, mille ulatus väljub Haapsalu piiridest.

Linnavalitsus pöördus Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi poole taotlusega teha ettepanek Vabariigi Valitsuse korralduse muutmiseks.

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium oma 05.12.2007 kirjaga nr 5-1/10174 tegi ettepaneku nihutada Suur-Holmi sadamale Vabariigi Valitsuse 02.02.2007 korraldusega nr 71 eraldatud akvatooriumi piiripunkte nr 2 ja 3 kalda poole. Põhjendades ettepanekut asjaoluga, et kuivõrd Suur-Holmi sadama akvatoorium hetkel sulgeb kavandatavale üldkasutatavale veeteele juurdepääsu ja takistab teistel rannakinnistute omanikel selle akvatooriumi taha jääva suletud laheosa kasutamist ning neile meritsi ligipääsu olemasoleva ja piisava sügavusega veetee kaudu. Piiripunktide muutmine on kooskõlastatud Veeteede Ametiga.

Käesolev otsustuse sõlmpunkt ehk võrdsete võimaluste tagamine kõikidele üldplaneeringus ettenähtud sadamaalade arendamiseks, on olnud arutlusteemaks ka Suur-Holmi sadama valdaja ja linnavalitsuse liikmete vahel alates akvatooriumi piiresse jääva, sügavama kanali kasutamise takistamisest alates. Arutlus on toimunud e-posti ja kohtumiste teel. AS Evore esindajale on antud võimalus omi seisukohti avaldada ka volikogu kommunaalkomisjoni 14.12.2007. a koosolekul.
Volikogu komisjoni koosolekul esitas AS Evore esindaja ettepaneku, et arvestades AS-le Evore kuuluva sadamaala naaberkinnistu (aadress Holmi 14, üldplaneeringus märgitud sadamaala, kelle tegevust Suur-Holmi sadama akvatooriumi piirid piiravad) omaniku vahetust, oleks otstarbekam alustada koostööd ning jätta kehtivad piirid muutmata ja asuda leidma võimalusi uue kanali süvendamiseks. Kinnistu Holmi 14 omanikud ei nõustunud tehtud ettepanekuga.

Linnavolikogu on seisukohal, et koostööettepanek on asjakohane, kuid kõik sadamaalade omanikud peaksid alustama võrdsetelt positsioonidelt, mis tähendaks, et ka käesoleval ajal oleks kõikidel võimalus kasutada piiranguteta Haapsalu Tagalahel olevat ainsat jahtlaevadele sobivat sügavamat kanalit.

Lisaks koostööettepanekule teavitas AS Evore esindaja, et käesolevaks ajaks on paigaldatud ka ujuvsillad uute kaikohtade tekitamiseks ning seoses sellega on AS Evore teinud märkimisväärseid kulutusi, mis akvatooriumi piiride muutmisel annab õiguse esitada kahjunõue. Ujuvsildade paigaldus on plaani alusel kooskõlastatud aselinnapeaga.

Linnavolikogu on teadlik, et juhul kui Vabariigi Valitsus muudab Suur-Holmi sadama akvatooriumi piire, tekib võimalik vaidlus tehtud kulutuste hüvitamiseks. Samas ei ole käesoleval ajal tehtud lõplikku analüüsi, mille põhjal on võimalik öelda, et akvatooriumi piiresse rajatud ujuvsildadest koosnev rajatis on seaduspärane. AS Evore väide, et aselinnapea märge ujuvsildade asendiplaanil tähendab linnavalitsuse luba paigutada akvatooriumi piires ujuvsillad selliselt, et takistataksegi teistel isikutel (v.a Suur-Holmi sadama külalised) läbipääs akvatooriumist, on meelevaldne ning ühepoolne. Kuigi Eestis on ujuvsildade õiguslik käsitlemine (kas on rajatis ehitusseaduse tähenduses) olnud erinev, võib selguda, et ujuvsildade paigaldamiseks oleks olnud vaja viia läbi ehitusseaduses ettenähtud menetlused (ehitusluba või kirjalik nõusolek). Viimasest tulenevalt on kasutamiseks vajalik kasutusluba.

Arvestades AS Evore võimalikku õigust kahjude hüvitamiseks, oleme seiskohal, et Haapsalu linna sadamate/sadamaalade arengut silmas pidades, kaalub avalik huvi ja linna arenguplaanid ning kõikide huvitatud isikute võrdne kohtlemine üles võimalikust kahjunõudest tulenevad tagajärjed, kas linnale või riigile.

Samuti on AS Evore esindaja tõstatanud küsimuse akvatooriumi piiride muutmisest tuleneva kaikohtade defitsiidist Haapsalu sadamates. Volikogu on arvamusel, et käesoleval ajal ei saa hinnata, kas nimetatud olukord saabub või mitte. Akvatooriumi piiride muutmisega avaneb võimalus arendada ka Suur-Holmi sadama kõrval kinnistul sadamateenust, mis peaks kompenseerima võimaliku defitsiidi. Kuigi käesoleval ajal ei ole teada lõplik kaikohtade arv eesoleva navigatsioonihooajal ei ole kartused põhjendatud arvestades, et ka AS Evore poolt paigaldatud ujuvsildade õiguspärane kasutus on hindamata.

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium on 20.12.2007. a esitanud täiendava ettepaneku, et viia Suur-Holmi sadama akvatooriumi piiri koordinaatidesse sisse täiendavalt täpsustus. Täpsustuse eesmärgiks on piiripunktide kooskõllaviimine Westmeri sadama akvatooriumi piiripunktidega ning ei muuda sisuliselt Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esialgset ettepaneku, mille eesmärgiks on laevatatava kanali avamine Haapsalu üldplaani realiseerimiseks.

Antud eelnõu näol on tegemist haldusmenetluse seaduse § 16 sätestatud kooskõlastusega, mis on oma iseloomult toiming, millega ei tekitata, muudeta ega lõpetata isiku õigusi ega kohustusi. Samas ei keela haldusmenetluse seadus haldusorgani poolt tehtud otsustust vormistada volikogu otsusena. Otsustuse akvatooriumi piiride muutmise kohta teeb Vabariigi Valitus Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ettepanekul.

Ettepanek on nõustuda Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ettepanekuga ning kooskõlastada Suur-Holmi sadama akvatooriumi piiripunktidena alljärgnevad koordinaadid

1. 58˚ 57’ 30,47’’ N 23˚ 31’ 33,55’’E
1.	58˚ 57’ 32,56’’ N 23˚ 31’ 38,83’’E
2.	58˚ 57’ 30,66’’ N 23˚ 31’ 41,16’’E
3.	58˚ 57’ 29,29’’ N 23˚ 31’ 36,83’’E
4.	58˚ 57’ 29,07’’ N 23˚ 31’ 36,46’’E

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Urmas Sukles (1) küsis, mis sai umbes kuus aastat tagasi tagalahe süvendamise projektist, mis sai isegi auhinnalise tunnustuse? Minu teada mõõdistati sel ajal ka Tagalaht. Mis on sellest projektist saanud ja millal viimati mõõdistati Tagalaht?
Vastas I. Danilov. Ei oska öelda, mis on sellest projektist saanud. Olen näinud kaarti, kus sügavused on peale kantud. Palun Erko Kalevil aidata. Olime eile mõlemad Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis ja rääkisime sellel teemal. Kohal oli ka Veeteede Ameti esindaja.
Vastas E. Kalev. Veeteede Amet presenteeris sügavuste kaarti ja sellel kaardil läbis Suur-Holmi akvatooriumit kanal.

Volikogu liige Urmas Sukles (2) küsis, kas KEK-i sadamal on ka akvatoorium?
Vastas I. Danilov. KEK-i sadam sai Haapsalus esimesena oma akvatooriumi ja on ainuke registris olev passiga sadam Haapsalus.
Suur-Holmi sadam ei ole veel seni registrisse jõudnud ja puudub pass.

Volikogu liige Urmas Sukles (3) küsis, palju maksab uue laevatee süvendamine?
Vastas I. Danilov. Me ei ole hetkel uurinud, palju võiks maksma minna uue laevatee süvendamine. Oleme arutanud, et võiks teha uuringu, kas oleks üldse võimalik süvendada. Oleme osalised ühes sadamaprojektis, mis tegeleb sadamate turundamisega, kuid meid huvitab, kas oleks võimalik saada uuring, mis annaks värskemat informatsiooni sadamaala seisukorrast. Uurisime ka seda, kas linnal oleks võimalik saada sadama süvendamiseks toetust ministeeriumi juures avatavast sadamate arendamise programmist. Saime aga vastuse, et süvendamist rahastama ei hakata, kuna süvendamisesse kuluvat raha ei suuda ministeerium adekvaatselt kontrollida. Toetatakse sadama rajatisi, mitte süvendamisi. Peale seda ei ole me enam aktiivselt uurinud, palju süvendamine võiks maksta.

Volikogu liige Urmas Sukles (4) küsis, kas Viktor Siilatsi ujuvsildade kai kooskõlastuse allkiri on Toivo Heina oma?
Vastas I. Danilov. See on Toivo Heina allkiri, mis on antud juulis. Sadama osas teravdatud tähelepanu puhkes augustis. Ma ei oska öelda, mis tähendus sellel allkirjal on, sama hästi võib küsida, et kas see kai, mida Viktor Siilats viimase kahe nädalaga on merre paigaldanud, on üldse seaduslik. Täna võib vaielda ka selle üle, millised on nõuded vette paigaldavatele sadamarajatistele. Kas peab menetlema nagu ehitusobjekti, et peab olema välja antud ehitus- ja kasutusluba? Sellise taotlusega ei ole AS Evore linnavalitsuse poole pöördunud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Kommunaalkomisjon pidas reedel koosoleku, kus osalesid Eesti Veeteede Ameti esindaja Janno Viina, Suur Holmi sadama esindaja Viktor Siilats, OÜ Haapsalu Vana Jahtklubi esindaja Aivar Reivik.
Volikogu 26. märtsi 2004 aasta istungi protokollis on aselinnapea Jüri Kurba ettekandest kirjas: „Kuna on tegemist väikelaevade sadamaga, oli algselt küsitud 60 m äärmisest kaist, mis vastab väikelaevade liiklusohutusele. Linnavalitsusele jõudis ettepanek vähendatuna 50-le meetrile, kuna 60 m kauguselt kaist on nn laevaliikluse kanal. See on suhteliselt madal, kuid on kogu pikkuses 2,6 m sügavune ja möödub sama kaugelt ka Lääne Kaluri olemasolevast pikast kaist. Tehniliste raskuste tõttu ei ole suurt plaani seinal, seetõttu jagasime volinikele välja pildi sadama kaide asukohast, kus koordinaatidega on näidatud akvatooriumi pind kahtede koordinaatidega.“ See tähendab, et eelnõud esitades oli ette valmistatud ühtede koordinaatidega, kus oli sees laevatee ja enne istungit esitati teiste koordinaatidega, kus laevateed sees ei olnud.

Samast protokollist veel: „Volikogu liikme Kalju Aigro küsimus: „Kuulun kommunaalkomisjoni ja esimesel koosolekul leiti palju takistavaid probleeme ja küsimusi, et toetada eelnõud. Teisel koosolekul ma osaleda ei saanud. Missugused olid koosolekul esitatud uued põhjendused, mille tõttu juhtivkomisjoni esialgne arvamus muutus?“ Esialgu ei kinnitatud juhtivkomisjonis esitatud koordinaate.
Vastas kommunaalkomisjoni esimees Toivo Hein: „Põhiprobleem oligi akvatooriumiküsimus. Meile ei ole kättesaadav olnud korralikud merepõhja joonised, mis ütleks täpselt, kust läheb läbi laeva kanal. Komisjoni hirm oli see, et akvatoorium läbib kanalit, mis oleks andnud uuel toimetajal võimaluse hakata tegema takistusi laevade liiklemisel. Esialgne komisjoni ettepanek oli teha muudatus eelnõus anda poolthääl kohanime määramiseks, kuid mitte akvatooriumi määramiseks täiendavate andmete saamiseks. Täiendavad andmed tulid. Aselinnapea Jüri Kurba oli Veeteede ametist toonud lootsiraamatust andmed, mis näitasid, et siiski, et kanal ei läbi taotletavat akvatooriumit.
Kohal oli kolm komisjoni liiget ja eelnõule anti üksmeelne toetus, kuna jõuti arusaamisele, et ohtusid ei ole.“

Seega tookordsel juhtivkomisjoni koosolekul ja volikogu istungil oli aselinnapea Jüri Kurba poolt välja öeldud, et laevakanal ei läbi esitatud koordinaatidega akvatooriumit.

Läbi aegade on saadetud Majandus- Kommunikatsiooniministeeriumi poolt mitmeid kirju palvega muuta volikogu otsust akvatooriumi koordinaatide osas. Viimati oli juhtivkomisjoni otsus muuta koordinaadid õigeks, aga jäi selle taha, et oli õhus vastus, kellele kuulub kai. Sai taas otsustamine edasi lükatud.

2007. aasta veebruaris saabus Majandus- Kommunikatsiooniministeeriumilt üllatuslikult kiri, milles olid kirjas volikogu poolt juba algul kinnitatud piiripunktid. Üllatav, et Majandus- Kommunikatsiooniministeerium kooskõlastab veebruaris koordinaadid, kuhu jääb laevatatav kanal sisse, ise saatis meile varasematel aastatel neli kirja, kus palub kooskõlastada koordinaadid, kus ei ole kanal sees.

Komisjoni jaoks oli üllatav, kui Viktor Siilats oli kohal plaaniga, kuhu oli märgitud soov ehitada uus kai, nn lainemurdja ja seal plaani peal oli aselinnapea Toivo Heina allkiri. Mõned aastad tagasi on just tema kommunaalkomisjoni esimehena kartnud seda, et suletakse laevatatav tee, samas annab aselinnapeana sellele kooskõlastuse.

Kommunaalkomisjonis kuulati ära kõik olemasolevate sadamate omanikud. Tegemist ei ole kahe sadama omaniku omavahelise tüliga. Nn linnapoolses osas on endine KEK-i sadam, kes samuti vajab juurdepääsu oma sadamasse. On ka Sadama tn 26 ja 28 planeeringud, kus on antud nõusolek planeerida korterelamuid, kuhu saab sõita alusega päris majade juurde.
Lähtudes kõikidest asjaoludest on kommunaalkomisjon jätkuvalt ühehäälselt seisukohal, et toetada täna esitatud täiendatud eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.

Volikogu liige Mati Seppi (1). Komisjon on head tööd teinud ja uurinud ka ajalugu. Kas sain õigesti aru, et Majandus- Kommunikatsiooniministeerium on akvatooriumi piirid paika pannud ilma volikoguga kooskõlastamiseta?
Vastas T. Moor. See, mis kooskõlastati, on sama, mis volikogu 26.03.2004 kooskõlastas. Volikogule esitati informatsioon, et akvatooriumit laevatee ei läbi. Majandus- Kommunikatsiooniministeerium neid ei kinnitanud ja saatis neli kirja palvega neid muuta. Meie nendele kirjadele kas ei vastanud ja samas keeldusime ka neid punkte muutmast.

Volikogu liige Mati Seppi (2).
Kuidas Majandus- Kommunikatsiooniministeerium kinnitab punktid akvatooriumile, teades, et akvatooriumit läbib laevakanal?
Vastas T. Moor. Volikogu kooskõlastas.

Volikogu esimees Arder Väli tänas kommunaalkomisjoni, kes on eelnõud menetledes suure sisulise töö teinud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Tiit Moor.
Avaldan oma isikliku arvamuse. Viktor Siilats on nõus andma omalt poolt 2 miljonit krooni vana laevakanali kõrvale uue laevakanali tegemiseks. Tekkinud olukorras süüdistavad kõik ajakirjanduses loetud artiklites Viktor Siilatsit. Kuid pangem nüüd ennast mõtetes Siilatsi olukorda: mõned aastad tagasi tuli ta Haapsalusse, sel ajal Haapsalu sadamates midagi ei toimunud. Siilats pani olukorra muutmiseks sadamasse palju raha, ehitas välja korraliku sadamahoone, avas seal meeldiva restorani ja jätkab sadamasse investeerimist. Naabriteks saavad talle Westmeri ja Vana Jahtklubi. See, et ta põikpäiselt oma asju ajab linnas ja Majandus- Kommunikatsiooniministeeriumis, ei saa talle pahaks panna. Tema areng ongi ainult merel. Ta ei saa ühtegi sadama kai kohta juurde teha, sest mõlemal pool on naabrid. Vana Jahtklubi sadamal ja KEK-i sadamal ei ole aga täna võimalik vastu võtta aluseid, sest puudub laevatatav tee, mille kaudu nende sadamatesse pääseb. Väide, et mahtus läbi veeteede ameti laev, ei ole mõjuv, sest selle laeva süvis on 80 cm ja võib igal pool sõita.

Viktor Siilatsile ei saa pahaks panna asjade ajamist, sest sellist olukorda on soosinud nii Majandus- Kommunikatsiooniministeerium kui ka Haapsalu linna kooskõlastused.

Volikogu liige Teet Kallasvee.
Olen ise purjetaja ja sadamapoolega sisulise poolega rohkem kursis, kui mõned volikogu liikmed. Ühelt poolt nõustun Tiiduga, et emotsioonid võivad kalduda nii ühele kui teisele poole, kuid volikogu ei saa teha täna otsust emotsioonidele tuginedes. Mäletan, et Kalju küsis tookord arutelu lõpus, et kas ei või tekkida olukorda, et andes välja koordinaadid, võib sadamaomanik kuidagi teha sinna ehitisi-rajatisi või panna kinni olukorra, et jahid ei pääse enam kõrvalolevatesse sadamatesse. Siis oli linnavalitsuse vastus, et selliste koordinaatidega sellist olukorda tekkida ei saa. Natuke teisiti luges Tiit välja tookordse kommunaalkomisjoni esimehe Toivo Heina vastusest. Nii nagu mina täna sellest olukorrast aru saan, on volikogu 2004. aastal teinud otsuse tuginedes ebaõigele või valele, väärale st mitteadekvaatsele informatsioonile. Juba tookord oli otsus nn veerekese peal. Suure tõenäosusega, kui oleks saadud info tookord olnud selline nagu ta on täna, s.t õige, siis ei oleks sellist valede või mitte õigete või segadust tekitavate koordinaatidega sündinud otsust saanud tullagi. Me olime tookord ise väga veendunud, et teeme õiget otsust, õiget asja. Nii nagu Tiit juba kinnitas, üritas Majandus- Kommunikatsiooniministeerium meid mitmeid kordi veenda neid koordinaate muutma, kuid me olime teadmisel, et oleme teinud õige otsuse. Olime volikogu ette toonud otsuse, teades, et laevatee jääb koordinaatidest välja, seetõttu me ministeeriumile järgi ei andnud. Miks aga Majandus- Kommunikatsiooniministeerium selle volikogu otsuse hiljuti kinnitas? Ma arvan, et Erko võiks seda kommenteerida. Arvan, et küsimus on selles, et Siilats kaebas selle mittekinnitamise otsuse edasi ja kohtus Siilats võitis, seda klausliga, et ministeerium peab asja lõpule viima, mida ministeerium ka tegi. On see nii? See on tegelik põhjus, miks ministeerium sellise otsuse tegi. Pärast selle otsuse tegemist saatsid kirja, et tegelikult oleks vaja välja anda uued koordinaadid.

Sellest tulenevalt on minu arvamus, et peaksime oma kunagi tehtud vea parandama. Kuigi me siin enne Urmasega arutasime ja Urmas oli arvamusel, et tegelikult tuleks otsustamist edasi lükata. Arvan, et edasilükkamine ei anna tarkust juurde. See ei ole värskelt sündinud olukord, vaid nii linnavalitsus kui ka teatud volikogu liikmed ja ka mina, oleme juba rohkem kui neli kuud selle küsimusega tegelenud. Uut suurt tarkust siit tulla ei saa. Üritati kokku viia ka osapooled, et leida äriline kokkulepe. Oodatud oli mõistlik lahendus, kus osapooled lepiksid kokku ja ütleksid meile, mida teha. Seda otsust aga ei sündinud ja on ka tulevikus raske loota. Tegelikult teame seoses Holmi tänava planeeringuga, millest ootasime ka kahe ettevõtja kokkulepet, aga kaks kanget kokkuleppele ei saanud. Ka tookord oli üks osapool Viktor Siilats. Raske on loota, et antud olukorras võib kokkulepe olla teistsugune.
Kui emotsioonid võivad kõikuda servast serva, siis minu arvamus on, et kunagi tehtud viga tuleb tänase otsusega parandama.

Volikogu liige Urmas Sukles.
Lugupeetud volikogu ja koalitsioon! Mis saab opositsioonile olla meeldivam, kui koalitsiooni ämbrisse astumine. Aga Haapsalu linna huvides püüan ma sellest väiklusest üle olla.
Tulles ajalukku aastaid tagasi, esinesin samuti puldist ja ütlesin, et kui te Karja tänavale kivisillutist panema hakkate, olge väga tähelepanelikud, et see on selline sensitiivne tegevus, et võte ämbrisse astuda. Ja ämber kolises! Ja päris kõvasti.
Samas on sadamate akvatooriumi küsimust vaadates jäänus mulje, et kui Karja tänavaga oli vaja kohtusse minna ja võit oli suhteliselt tõenäoline, et 600 tuh kr linnaraha jääb kulutamata, siis antud hetkel me suure tõenäosusega lähme linnale tunduvalt suuremate kulutuste võtmise teed. Me läheme põhimõtteliselt eraomandi kallale - eraomand võiks kõnealune akvatoorium olla. Eraomand on veelgi kinnistunud aselinnapea Heina selle plaaniga, kus ta on kooskõlastanud kaide paigalduse. Kui emotsioonideta suhtuda, siis linn on teinud kõik selleks, et laevatee saaks suletuks.
Vesteldes Teedu ja proua linnapeaga ning Õiglase ning mitmete inimestega, jäi mulje, et emotsioonid on liialt laes. On võetud üks süüdlane, kes on kindlasti käitunud mõningal määral ebatavapäraselt, kuid emotsioonid on laes, millest annab tunnistust ka eelnõu ja seletus, mis vahetus täna veel enne volikogu istungit. Ühes nendest eelnõudest on kirjas, et Siilats on oluliselt kahjustanud Haapsalu linna mainet – see on väga sensitiivne märkus volikogu paberites, mis ei tohiks siin olla.
Minu arvamus on, et peaksime kainet mõistust säilitama ja võtma aja maha. Tuleks teha linnavalitsusele ülesandeks tuua ühise laua taha Vana Jahisadama omanikud, kes alles kolm nädalat tagasi selle sadama ostsid. Erinevalt eelmistest omanikest, kes sadamas väga pika aja jooksul sadamaarendusega eriti ei tegelenud, on ajakirjanduse andmeil uued omanikud väga tõsised ja võimalusterohked investorid. Mina neid isiklikult ei tunne, aga arvestades Schengeni viisavaba liikumisega on võimalikud suured jahtide hulgad meie sadamatesse ja kaikohti on meile tunduvalt rohkem vaja.
Ettepanek on võtta aeg maha ja linnavalitsusel uurida, mis maksab laevatee süvendamine praeguse akvatooriumi tagant, et laevad pääseksid nii Vanasse Jahtklubisse kui KEK-i jahtklubisse. Tuleks istuda ühise laua taha, minu andmetel on Siilats välja käinud osalemisvalmiduse. Tiit rääkis kahest miljonist kroonist, mina summadest ei tea. Täna arutusel olevat otsust vastu võttes te valmistate opositsioonile liiga suurt rõõmu. Soovin, et te seda rõõmu mulle ei valmistaks.

Volikogu liige Jaanus Karilaid.
Igal juhul tundub ettepanek, võtta kuuks ajaks aeg maha, mõistlik. Kui vasturepliigis suudab linnapea ära põhjendada selle kahju, mis võib tuleneda sellest, kui me lükkame otsustamise edasi kuu aega, siis võib otsust muuta, aga praegu on raske olla otsuse poolt.

Volikogu liige Andres Ammas.
Minut tagasi oskas Urmas Sukles mulle rõõmu valmistada. Kuu aega tagasi tundus, et Reformierakonna fraktsioonil on linna arengust „kamakaks“ ja linna arengukava ei huvita neid üldse. Täna rääkis Urmas ilusasti linna arendamisest ja näen, et osaval logistil on võimalik sind huvituma panna linna arengu olulistes küsimustes.
Me oleme ennegi olulisi otsuseid kuu aega edasi lükanud ja hiljem sama targalt sama otsuse juurde tagasi pöördunud. Seni kõlanud argumendid ei ole mind veennud, et oleks mõistlik täna otsustamist edasi lükata.
Lugesin taustaks ajakirja Navigaator, kus on artikkel heast mere tavast. Ajakirja väljaandja küsib neljalt erinevalt spetsialistilt, et mis asi see hea mere tava on? Seda terminit kohtab seaduses, kuid eelkõige on tegemist kirjutamata seadustega. Vastab Viktor Siilats: hea mere tava on tõenäoliselt inglise meresõitjate kauaaegsetest traditsioonidest pärit termin ja tähendab mitte inglise viisakust, vaid tervele mõistusele vastavat käitumist. Vaat seda tervele mõistusele vastavat käitumist täna volikogu taga ajabki. Kui me oleme ekslikule informatsioonile tuginedes teinud varem otsuse, mis ei olnud tervele mõistusele kohane, siis on ettepanek, et parandame ja teeme tervele mõistusele kohase otsuse.

Rohkem läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised (poolt 19 häält).

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Repliik.
Volikogu liige Teet Kallasvee. Urmas, ma ei taha sinuga vaielda ega panna kaalukausile, kas Siilats on halb või keegi teine on parem. Seda me ei saagi siin otsustada.
Panen teid süüvima ja analüüsima seda, et Urmase hirmutades räägime ainult võimalikust kohtuprotsessi ohust ühelt poolt. Täna me tegelikult ei tea, milline võib see otsus olla teiselt poolt, sadamalt, kes on teatud ootusteks valmis arenema. Meie tegemata otsused ei võimalda seda, ka sealt on samasugune nõue tegelikult täna võimalik. Näeksin, et ka linn ütleb oma lõppsõna. Saan aru, et tegemist ei ole lihtsa küsimusega. Olen seda meelt, et edasilükkamine midagi ei anna. Tegelikult oleme seda otsust lükanud kolm korda edasi ja volikokku pole jõudnud. Tänaseks on toodud eelnõu volikogusse, kui küps otsus.

Volikogu liige Urmas Sukles. Soovin öelda, et Ammas läks isiklikuks, nagu tavaliselt, aga te olete emotsionaalselt end vastu seina surunud. Tõmmake tagasi! Mitte midagi ei juhtu selle kuu ajaga, inimesed saavad kokku viidud ja ma pakkusin uue variandi välja – ehitame laevatee teise taha. Võtame 600 tuh kr reservfondist ja Reformierakonna fraktsioon hääletab heal meelel selle poolt.

Lõppsõna.
Linnapea Ingrid Danilov.
Austatud volinikud! Eks tegemist ongi täna raske otsusega. Arvan, et ikkagi peaksime täna uued koordinaadid kooskõlastama. Kui räägime koostööst, siis koostöö saab sündida võrdsete partnerite vahel. Täna on raske eeldada, et tuleb suur ja sõbralik koostöö ja ühine süvendamine olukorras, kus ühel on juurdepääs sadamale ja kõik võimalused seda sadamat hallata. Teisel poolel puudub juurdepääs sadamale. Loomulikult oleks parim, kui koostöö sünniks. Selleks peaks üks osapool näitama head soovi ja head tahet. Täna on olukord selline, kus ta seda näidata ei taha, aga arvab, et koostöö peab sündima nende tingimustega, mida tema dikteerib. Tegemist on Haapsalule väga olulise ala arendamisega, sadamaala läheb sealt veel edasi. Ka seda arendame. Me ei saa täna rääkida mitte niivõrd selles kontekstis, kes täna on sadamaomanikud, vaid selles kontekstis, kuidas me tagame, et sadamad areneksid.

Kommunaalkomisjoni esimees Tiit Moor.
Tahan linnavalitsuse tähelepanu juhtida, et 28. märtsil 2006 tegi kommunaalkomisjon linnavalitsusele ettepaneku kutsuda kokku Haapsalu linna sadamate omanikud, Veeteede Ameti ja Majandus- Kommunikatsiooniministeeriumi esindajad eesmärgiga leida üksmeelselt sadamale määratud koordinaadid. See ettepanek on tehtud pea kaks aastat tagasi ja kahjuks ei ole kommunaalkomisjonile siiamaani tulnud vastust sellele ettepanekule. Seetõttu ei saa aru, kas juhtivkomisjon teeb oma tööd niisama, et kirjutame mingi ettepaneku linnale ja kõik. Muidugi tuleb ka endale „tuhka pähe raputada“, et ma ise ei ole teinud järelpärimist vastuse puudumise kohta. Komisjoni poolt aga jätkuvalt ettepanek toetada eelnõud esitatud kujul.

Reformierakonna fraktsiooni nimel võttis vaheaja Mati Seppi.
Vaheaeg kell 16.23-16.28.

Alternatiivset eelnõud ei esitatud.
Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu 1.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 175 „Suur-Holmi sadama akvatooriumi piiride kooskõlastamine“ (protokolli juures).

Lahkusid volikogu liikmed Raimond Lunev, Natalia Koropets, Andrei Tšerepanov.
Saalis 16 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 8

Detailplaneeringu kehtestamine (Holmi kallas 18a, 18b ja 20, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Aivar Seina ettekannet.
Holmi kallas 18a, 18b ja 20 tootmismaakruntide omanike eelneva kokkuleppe alusel esitas taotluse detailplaneeringu algatamiseks AS Pandion Fish. Eesmärgiks oli muuta olemasolevate tootmismaakruntide maakasutuse sihtotstarve elamumaaks ja määrata ehitusõigus uutele korterelamukruntidele. Planeeringu koostas arhitektuuribüroo Ignar Fjuk.

Planeeriti ca 3 ha suurust ala. Elamuala piirneb ühest küljest Suure viigiga, teisest aga Kaluri tänava ja selle äärsete olemasolevate tootmismaakruntidega, lõuna poole jääb varem elamumaaks planeeritud ala. Sellest tulenevalt on kavandatud 8 korterelamuga tervikliku lahendusega elamugrupiks. Aktiivse kujunduse saab majade keskele jääv ühine õueala, kuhu rajatakse puhkepaigad eri vanusega elanikele. Kaluri tänava äärde istutatakse puid põõsaid. Suur viigi äärde on ette nähtud kalda-ala pargiline lahendus.

Planeeringuga tehakse ettepanek lammutada olemasolevad amortiseerunud ehitised ja ehitada asemele 8 kuni kolme korruselist korterelamut. Suurim korterite arv on 173, kavandatud parkimiskohti on 199, neist 158 paiknevad poolmaa-alusel soklikorrusel. Maa-aluste osad on lahendatud nn veekindlate basseinidena – ka parklasse viivad pandused on lahendatud „küüruga“, et välistada merevee taseme tõusu korral vee tungimist parklatesse.

Linna kaalutlused planeeringu kehtestamiseks on järgmised:

Planeering lähtub linna üldplaneeringu põhimõttest, et Suure viigi kaldale ei planeerita enam tootmismaid, vaid lähtudes looduslikult kaunist asupaigast, nähakse ette merekaldale sobivam hoonestus kui tööstushooned ja laoplatsid.
Vastavalt üldplaneeringule on planeeritud kuni kolme korruselised korterelamud. Lisaks on lubatud 10% ulatuses kõrvalsihtotstarve – ärimaa.
Planeeritud hooned, õueala, Viigi kallas on lahendatud terviklikult ja planeeringu elluviimine muudaks Suure viigi äärse paremkalda miljööd oluliselt paremaks kui olemasolev olukord on. Linn peab antud lahendust vastuvõetavaks.

24.10.006 toimus linnavalitsuses eskiislahenduse avalik arutelu, planeeringut on tutvustatud linnavalitsusele ja volikogu kommunaalkomisjoni liikmetele 23.02.2007.

Planeering on kooskõlastatud ja avalikustatud vastavalt nõuetele.
Planeeringu kohta avalikustamise ajal kirjalikke ettepanekuid ega proteste linnavalitsusele ei esitatud.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 176 „Detailplaneeringu kehtestamine (Holmi kallas 18a, 18b ja 20, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Servituudi seadmine (Lossiplats, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Aivar Seina ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsuse poole on avaldusega pöördunud Lossiplats 1 kinnistu omanik Lossiplats Hotell OÜ sooviga tema omandis olevale kinnistule Lossiplats 1 rajatava hotelli postidele toetuva rõdu rajamiseks üle kinnistu piiri linna omandis olevale Lossiplatsi kõnniteele. Tegemist on asjaõigusseaduse § 148 „Ehitis üle naaberkinnisasja piiri“ alusel üleehitusservituudi seadmisega. Kui ehitis ulatub üle kinnisasja piiri, on selle kinnisasja osa, mille piirest ta väljub, kui kinnistusraamatusse on kantud kinnisasja piiriülest ehitamist lubav asjaõigus.

Hüvitis 10 000 krooni on mõeldud ühekordse maksena.
Hüvitise suurus on sümboolne, kuna vanalinna südames paikneva endise hotelli „Sankt Peterburg“ restaureerimine ja hotell-restoranina taaskasutusse võtmine on linnale väga oluline.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 177 „Servituudi seadmine (Lossiplats, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Vara võõrandamine otsustuskorras (Karja tn 10-5, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Eluruumi Karja tn 10-5, Haapsalu üürnik Maie Sander esitas taotluse, milles soovib osta tema poolt üüritava eluruumi. Aktsiaselts Kiva eksperthinnangu alusel on korteriomandi hind 07.09.2007 seisuga 750 000 krooni. Linnavalitsus teeb ettepaneku vastavalt eluasemekomisjoni 17.09.2007 protokolli nr 6 otsusele nr 4. Eluruumi turuhinnaga müük üürnikule on tingitud asjaolust, et nimetatud eluruumi üürnik on juba korra kasutanud võimalust erastada munitsipaaleluruum. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 178 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Karja tn 10-5, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Haapsalu Linnavolikogu 26.10.2007 otsuse nr 153 „Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnuse Fond asutamine“ muutmine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Võttes aluseks Pärnu Maakohtu 14.11.2007 määruse S34550/M1, mille kohaselt peab sihtasutuse nimi erinema teistest Eesti registrisse kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimedest. Linna poolt moodustatava sihtasutuse nimi on sarnane juba registrisse kantud Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnus nimele. Kohtunikuabi on seisukohal, et taotletava sihtasutuse nimi on eksitavalt sarnane varem registrisse kantud nimega, kuna täiendsõna „fond“ ei muuda taotletavat nime teisest selgesti eristatavaks. Samuti peab vastavalt Sihtasutuste seadusele olema sihtasutusel audiitor. Kohtu määruse kohaselt ei registreeritud meie poolt esitatud ettevõtet ning anti aega puuduste kõrvaldamiseks 60 päeva.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 153 „Haapsalu Linnavolikogu 26.10.2007 otsuse nr 153 „Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnuse Fond asutamine“ muutmine“ (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees