VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								25. jaanuar 2008 nr 28

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 14.50.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 18 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed: Andres Ammas, Valdo Maisalu, Sulev Saareväli.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Aivar Sein, aselinnapea Talis Vare (registreerimisleht lisatud).

KUULATI linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni aseesimeest Urmas Sukles`t.
Lugupeetud Haapsalu linnavolikogu.
Tahan teha avalduse, kuna tunnen, et Haapsalu linna volikogu ja sellega seoses ka Haapsalu elanikke on alandatud ja solvatud. Haapsalu linna kõrgeima võimu ehk rahva esindaja on volikogu.
Eilsest Lääne Elust saime üllatusega teada, et Keskerakonna fraktsioon ja seega ka koalitsioon, planeerivad volikogu esimehe vahetust. Ma palun teid jääda soliidseks ning oma siseintriigidega mitte kahjustada Haapsalu mainet!

Pean äärmiselt solvavaks ja alandavaks, kui volinik Karilaid peab Haapsalu linna volikogu esimehe vahetust pisiasjaks.

Arutati juhatuse esitatud päevakorda.

Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.
Saalis 18 volikogu liiget.

Häältega poolt 18 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 28. istungi päevakord:
1. Spordiklubidele toetuse andmise kord
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kultuurikomisjon

2. Haapsalu linna vapimärgi andmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kultuurikomisjon

3. Koostöölepingu sõlmimine Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledžiga
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kultuurikomisjon

4. Arendusprojekti „Haapsalu promenaadi kaldarajatiste rekonstrueerimine“ omafinantseerimise tagamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

5. Maa munitsipaalomandisse taotlemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

6. Detailplaneeringu osaline kehtestamine (Holmi tänav ja Holmi tn 3, 5, 7, Westmeri 6, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

7. Halduslepingu sõlmimine Muinsuskaitseametiga
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Spordiklubidele toetuse andmise kord

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Spordiklubidele toetuse andmise kord kehtib alates 11.01.2002 ja on hetkel kinnitatud linnavalitsuse korraldusega, mis tühistatakse käesoleva määruse kehtestamisega.

Kehtivas korras ettenähtud toetussummade jagunemise proportsioon ja liigid ei vasta enam tegelikele vajadustele. Käesolev Kord nimetab kogu spordiklubile eraldatava toetuse „tegevustoetuseks“, mille hulgas toetatakse spordiklubi inventari ostmist, treeningtegevuse ja spordivõistluste korraldamist ning nendest osavõtmist. Tegevustoetuse taotlusi saab esitada 15. jaanuarini, kusjuures spordiürituste korraldamiseks ja esialgu planeerimata spordivõistlustest osavõtmiseks võib taotlusi esitada veel kahel korral: 15. mai ja 15. september. Planeerimata võistluste all peame silmas neid võistlusi, kuhu pääsemiseks on vaja läbida teatud kvalifikatsiooninõuded või eelvoorud, mille tulemusi ei saa ette ennustada.

Toetuse eraldamise otsustab linnavalitsus spordikomisjonilt saadud ettepaneku põhjal. Spordikomisjon võtab ettepaneku kujundamisel aluseks spordiklubide poolt saadud taotlused ja dokumendid ning linnaeelarves sporditegevuse toetuseks ettenähtud summa arvestades jaanuarikuu taotluste juures ka vajadusega toetuste eraldamiseks mais ja septembris.

Toetus eraldatakse sihtotstarbelisena ja fikseeritakse toetuslepinguga. Toetuse saamise järgneval aastal esitab spordiklubi toetuse kasutamise aruande, mis on üheks oluliseks eelduseks järgnevate toetuste taotlemisel.

Käesolev Kord annab võimaluse erandkorras toetada ka väljaspool Haapsalu haldusterritooriumi registreeritud Spordiklubisid kelle poolt läbiviidav treeningtegevus on suunatud Haapsalu noortele või kelle korraldatud spordiüritused on suunatud Haapsalu linna elanikele.

Käesoleva Korraga on eelnevalt tutvunud ja oma ettepanekuid teinud Haapsalu linna Spordiklubid. Viimase redaktsiooni on heaks kiitnud linnavalitsuse spordikomisjon.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Vallik`u kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 51 „Spordiklubidele toetuse andmise kord“ 
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna vapimärgi andmine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
SA Läänemaa Haigla ja Läänemaa Arstide Ühendus on esitanud linnavalitsusele taotluse Haapsalu vapimärgi andmiseks doktor Maie Veikšisele. Doktor Veikšis on alates 1971. aastast pühendunud Läänemaa inimeste ravimisele, töötades tollases Haapsalu Rajooni Keskhaigla siseosakonnas, aastast 1975 kuni pensionile jäämiseni 2006. aastal osakonna juhatajana. Doktor Veikšis ei ravinud haiglatöös mitte vaid haigusi, vaid lähenes igale patsiendile kui tervikule, leides suhtlemiseks aega enam kui nõudnuks tavapärane töörutiin. Suhetes kolleegidega oskas ta hinnata meeskonnatööd ja nii sai temast paljude kolleegide ja patsientide usaldusisik. Olles enne arsti kutse omandamist töötanud nii sanitari kui õena, mõistis doktor Veikšis kogu meditsiinipersonali tööd ja selles ette tulevaid probleeme ning on sellisena oma isiksusega mõjutanud tervet põlvkonda Läänemaa meedikuid. Tema täpsus ja korrektsus igapäevatöös on muutunud legendiks ja saanud raskesti ületatavaks eeskujuks noorematele kolleegidele.

Haapsalu linna vapimärgi kavaleride auväärses reas on seni ehk enim esindatud olnud kultuuritegelased. Seepärast näitab vapimärgi omistamine doktor Maie Veikšisele kui oluline on linnale ka teistes valdkondades tehtav pühendunud ja pikaajaline töö ning julgustab edaspidi vapimärgi kandidaatide ringkonda mitmekesistama.

Haapsalu Kontserdiühing on teinud ettepaneku anda Haapsalu vapimärk Tõnu Reimannile. Tõnu Reimann on olnud 14 aastat keelpillimuusika festivali Haapsalu Viiulimängud kunstiline juht ja 13 aastat Haapsalus toimunud keelpillimängijate suvekursuse õppejõud. Festivali kunstilise juhina on Viiulimängude laienemine ja programmi mitmekesistumine ning festivali tuntud headuses näo kujunemine suures osas just Tõnu Reimanni teene. Aastate jooksul on ta Haapsallu toonud palju professionaalseid keelpillimängijaid nii Eestist kui Rootsist, Soomest, Venemaalt ja mujalt ning andnud ka Haapsalu muusikahuvilistele võimaluse osa saada heast muusikast ja kõrgel tasemel muusikute esinemistest. Tänu festivalile ja suvekursusele on Haapsalu paljudele muusikutele omaseks saanud ning ilusat linna ja sõbralikku linnarahvast on kiitnud nii esinejad kui festivali külalised. Keelpillimuusika festivalist Viiulimängud on saanud üks Haapsalu märgiüritusi, milleta linna kultuurisuve raske ette kujutada. 2008. aastal toimub keelpillimuusikafestival Viiulimängud 15. korda.

Linnavalitsus teeb volikogule ettepaneku võtta eelnõu otsusena vastu.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Vallik`u kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 180 „Haapsalu linna vapimärgi andmine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Koostöölepingu sõlmimine Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledžiga

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
27. mail 1998 sõlmisid Tallinna Pedagoogikaülikool (praegune Tallinna Ülikool) ja Haapsalu Linnavalitsus koostöölepingu, mille peamiseks eesmärgiks oli avada sama aasta septembris Haapsalu Kolledž. Ühtlasi määratleti ära poolte kohustused, sh ruumide ja varade kasutada andmine linnale kuuluvas hoones.

12. oktoobril 1999 kirjutati alla ühiste huvide protokoll, milles muuhulgas linn andis täiendavaid auditooriume kolledži käsutusse ning nõustus kolledži halduskulusid katma 70 000 krooni ulatuses. Sarnastel tingimustel sõlmiti ka järgnev koostööleping 1. oktoobril 2002, mille eel oli toimunud järjekordne laienemine.

2006. ja 2007. aastal laienes kolledž taas senistesse Üldgümnaasiumi ruumidesse. Jätkuv laienemine on olnud võimalik Üldgümnaasiumi õpilaste arvu pideva vähenemise tõttu. 2008. aasta sügisest jätkab kool põhikoolina, milles õpib u 110 õpilast. Kolledži laienemine järgnevatel aastatel on tingitud muuhulgas uute erialade – tervisejuhi ja käsitöömeistri eriala avamisest. Kuna Lihula mnt 12 koolihoone on tänaseks päevaks amortiseerunud, siis on kolledž koos linnavalitsusega algatanud projekti, mille tulemusena saaks nimetatud hoone tervikuna esialgu projekteeritud ja seejärel ümberehitatud uueks Haridus- ja loomekeskuseks. Seal asuks muuhulgas nii linna venekeelne põhikool kui kolledži osakonnad ja haridus- ja nõustamiskeskus ning seda hallataks kolledžiga ühiselt. 2007. a alustati juba projekteerimisele eelnevate tööde ühist finantseerimist (ekspertiis, digitaalne mõõdistamine).
Kolledž taotlebki 2008. a EAS poolt vahendatavast „Regionaalsete kolledžite kui piirkondlike kompetentsikeskuste arendamise programmist“ 1,275 milj kr. Positiivse otsuse korral osaleks linn projekteerimisel 8% ehk 120 000 kr ulatuses.

Taotluse aktsepteerimise eeltingimuseks on aga uus koostööleping, millega kirjeldatakse senisest täpsemalt kolledži ja linnaasutuse – Üldgümnaasiumi - ühist tegutsemist ja ruumide kasutamist hoones ning fikseeritakse see suhe pikemaajaliselt. Samas kirjeldatakse ühist eesmärki arendada hoones välja Haridus- ja loomekeskus.

Sõlmitav koostööleping tugineks ka 10. mail 2006 Tallinna Ülikooli, Haapsalu linna ja Lääne Maavalitsuse vahel sõlmitud koostöö raamleppele.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Vallik`u kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 181 „Koostöölepingu sõlmimine Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledžiga“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Arendusprojekti „Haapsalu promenaadi kaldarajatiste rekonstrueerimine“ omafinantseerimise tagamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Projekti maksimaalseks kogumaksumuseks on 60 000 000 krooni ning projekti realiseerimine toimub 2008. ja 2009. aastal.

Haapsalu promenaad on kahtluseta linna ja maakonna üks tähtsamaid turismiobjekte, mille arendamine annab ilmselgelt tõusvat tulu suurema turistide hulga kaudu. Samas vajab kaldapromenaad väga suuremahulisi investeeringuid, mille jaoks välisabita raha leida on pea võimatu.

Haapsalu Linnavalitsuse tellimusel on Läänemaa Arenduskeskus koostanud toetusprojekti Euroopa Liidu vahendite kaasamiseks Haapsalu promenaadi kaldarajatiste rekonstrueerimisel. Tänaseks on projekt EAS-le esitamiseks valmis ning linnavalitsusel on kavas see esitada veebruari kuu jooksul. Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse poolt hallatava “Piirkonna konkurentsivõime tugevdamise programm” alusel teostatava arendusprojekti „Haapsalu promenaadi kaldarajatiste rekonstrueerimine“ raames on kavas teostada järgmised vajalikud tööd:
•	Kaldarinnatise ümberehitus
•	Kõnniteede rekonstrueerimine
•	Haljastuse rekonstrueerimine
•	Valgustuse rekonstrueerimine
•	Erinevate väikevormide paigaldamine
•	Kuursaali paadisild.
Selle tulemusena peaks Haapsalu promenaad alates Aafrika rannast kuni Tšaikovski pingini muutuma oluliselt korrastatumaks ja atraktiivemaks, seeläbi muutes külastusest saadud mulje meeldivamaks ja meeldejäävamaks.
Projekt kaasfinantseerimiseks vajalikud vahendid ja laenud kavandab linnavalitsus 2008. ja 2009. aasta eelarvesse ja esitab vastavad eelnõud volikogule peale EAS-i poolt positiivse otsuse saamist.

Linna kohustuste kokkuvõte esialgsete auditeerimata andmete põhjal.
Aasta lõpu seisuga on Haapsalu linna konsolideerimata laenukoormuse arvestuse aluseks olevate kohustuste suurused (auditeerimata) järgmised:
Lühiajalised kohustused - 20 183 970 kroon
•	sh võlad hankijatele ja töövõtjatele 8 560 974 krooni
•	sh muud kohustused ja ettemaksed 7 494 622 krooni
•	sh laenukohustused 4 128 374 krooni.
Pikaajalised kohustused - 42 357 532 krooni
•	sh Saadud pikaajalised ettemaksed 70 527 krooni
•	sh Saadud pikaajalised laenud 42 287 006 krooni.

Kokku kohustuste maht 2007. aasta lõpu seisuga on 62 541 502 krooni.
Haapsalu linna puhastatud (ilma sihtotstarbeliste toetusteta) eelarve tulude maht on 2008. aasta eelarves planeeritud 159 678 300 krooni, mis teeb kohustuste suhteks puhastatud eelarve tuludesse 39,2%. Linna- ja vallaeelarve seaduse kohaselt on omavalitsuse lubatud maksimaalne kohustuste suhe 60%.
Eelnevat arvestades on Haapsalu linnal kehtivast seadusest tulenevalt võimalik suurendada kohustuste mahtu maksimaalselt 95 807 000 kroonile ehk võtta täiendavalt veel kohustusi maksimaalselt summas 33 265 500 krooni.

Kohustuste suurenemist on 2008. aasta eelarves planeeritud 5 160 000 krooni, millest
•	arendusprojekti „Staadionikompleksi rekonstrueerimine“ omafinantseeringu katmiseks 1 860 000 krooni;
•	lasteraamatukogu hoone remondi omafinantseeringu katmiseks 2 300 000 krooni
Kohustuste vähendamisena on planeeritud:
•	kapitaliliisingute tagasimaksed summas 60 000 krooni;
•	võetud laenude tagasimakseid 4 040 000 krooni.
Seega on 2008. aasta eelarvesse planeeritud neto laenukohustuste suurenemiseks 1060 000 krooni.
Täiendavalt on Linnavalitsus valmistanud ette kaks suuremat investeerimisprojekti, milles linn peab võtma kohustusi omafinantseeringute katmisel.
1.	Arendusprojekti (esitatud käesoleva eelnõuga) „Haapsalu promenaadi kaldarajatiste rekonstrueerimine“ kogumaksumus on 60 000 000 krooni, millest linna poolne kohustus kaasfinantseerimiseks 9 000 000 krooni.
2.	Arendusprojekt “Haapsalu Kultuurikeskuse renoveerimine” kogumaksumus 68 000 000 krooni, millest linna poolne kohustus omafinantseerimiseks 19 000 000 krooni.
Juhul, kui mõlemate projektide toetuste taotlused kiidetakse heaks, tekib linnal vajadus lisaks eelarves planeeritule suurendada veel laenukohustust summas 28 000 000 krooni. See on summa, millega saab linna investeeringuteks tuua tagastamatut toetust summas 100 000 000 krooni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Teet Kallasvee küsis, kas on veel lisaks ettevalmistamisel suuremaid projekte?
Vastas M. Schwindt. Rohkem suuremahulisi projekte praegu ettevalmistamisel ei ole. On ettevalmistamisel väikesed, ca miljoni-kahe ringis projekte, aga nende omaosalus ei ole nii suur, et tekiks laenuvõtmise vajadus.

Volikogu liige Urmas Sukles küsis, et kas linnavalitsus on arvestanud laenulimiidi kasutamisel tennisehalli rajamist ja võimaliku kahjunõudega holmi sadamaomanikult Viktor Siilatsilt? Kas kajastub bilansis?
Vastas M. Schwindt. Tennisehalli rajamise otsust ei ole ja ei saa kohustusi öelda. Tõenäoliselt ei peaks käima linnaeelarve kaudu. Kohtulahendit Siilats vs linnavalitsus on vara ennustada, aga kui tuleb, siis teoreetiliselt küll, jah.

Vastas linnapea I. Danilov. Viktor Siilats esitas halduskohtule taotluse, et kohus peataks volikogu otsuse kehtivuse. Kui kohus kasutab seda, siis ei saa Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium taotleda Vabariigi Valitsuselt muuta akvatooriumi piiride muutmist. Ei ole veel alanud kohtulik vaidlus, linnavalitsus peab kolme päeva jooksul vastama kohtule ja vastame, et me ei ole volikogu otsuse peatamisega nõus. Kohus ei pruugi Siilatsi taotlust rahuldada ja kohtulik vaidlus tuleb, aga praegu veel ei ole kahjunõuet ja on vara sellest ka rääkida.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Raimond Lunev`i kaasettekannet.
Kindlasti lõpeb kunagi praegune võimalus vahendeid küsida ja saada. Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 182 “Arendusprojekti „Haapsalu promenaadi kaldarajatiste rekonstrueerimine“ omafinantseerimise tagamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Maa munitsipaalomandisse taotlemine

KUULATI aselinnapea Toivo Hein`a ettekannet.
Vastavalt maa munitsipaalomandisse andmise korrale toimub maa munitsipaalomandisse taotlemine kohaliku omavalitsuse vastava volikogu vastava otsuse alusel.

Haljasmaad kuuluvad taotlemisele maavanemalt sotsiaalmaana maareformi seaduse alusel § 28 lg 1 p 4 aluse. Taotletavad maad ei ole arvatud riigi maareservi. Kastani tn 28a, Kuuse tn 46, Tamme tn 23a ja Männiku tee 44 on loodusliku kõrghaljastusega maaüksused. Männiku tee 19a maaüksusel asub endine savivõtukoht – täna tiik.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Mati Seppi küsis, mida saab linn peale hakata savivõtukohaga?
Vastas T. Hein. Konkreetset mõtet ei ole, aga anname võimaluse mõtte tekkimiseks.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moor`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 183 „Maa munitsipaalomandisse taotlemine“ 
(protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Detailplaneeringu osaline kehtestamine (Holmi tänav ja Holmi tn 3, 5, 7, Westmeri 6, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Hein`a ettekannet.
Detailplaneering (Holmi tänava ja Holmi tn 3, 5, 7, Westmeri tn 6 kruntide detailplaneering Haapsalus) algatati Haapsalu Linnavolikogu 26.08.2005 otsusega nr 205. Planeeringu peamiseks eesmärgiks oli Holmi tänava laiendamine ja ühendamine Westmeri tänavaga. Planeeringuga muudeti osaliselt kruntide piire ja määrati kruntide ehitusõigused.

Planeering võeti vastu Haapsalu Linnavalitsuse 12.09.2006 korraldusega nr 678. Avalik väljapanek toimus ajavahemikul 23.09.2006–07.10.2006 ning avalik arutelu 26.10.2006. Võttes arvesse planeeritavate kruntide maaomanike soove, muudeti planeeringu lahendust ja korrati planeeringu menetlust. Muudetud planeering kooskõlastati uuesti ning võeti vastu Haapsalu Linnavalitsuse 17.10.2007 korraldusega nr 774. Teine avalik väljapanek korraldati 8.-22.11.2007. Avalikustamise ajal esitatud parandusettepanekute (ettepanekud esitati ühe linnakodaniku poolt) avalik arutelu toimus 11.12.2007. Arutelul osalesid kõikide otseselt puudutatud isikute esindajad. Arvesse võetud ettepaneku alusel tehti planeeringusse täiendused sadevetekanalisatsiooni osas ja ettepaneku tegija nõustus korrigeeritud planeeringu lahendusega. Täiendavaid ettepanekuid või vastuväiteid avalikul arutelul ei esitatud. Peale avaliku arutelu toimumist esitas AS Evore seisukoha, et ei soovi temale kuuluvate kruntide osas detailplaneeringus esitatud lahendust kehtestada, kuid nõustub ülejäänud planeeringus käsitletud ala lahendusega ning tegi ettepaneku planeeringu osaliseks kehtestamiseks. Võttes arvesse Westmeri 6 ja Holmi 7 omaniku AS Evore soovi planeeringut temale kuuluvatel kruntidel mitte kehtestada ning arvestades, et teised detailplaneeringu alal olevate kruntide omanikud on väljendanud soovi detailplaneering kehtestada, arvatakse kehtestavast alast välja Westmeri 6 ja Holmi 7 krundid. Osaline kehtestamine on otstarbekas ka planeeritud ala üldise arengu huvides, et tagada vähemalt osaline planeeringu elluviimine.

SELETUSKIRI:
Planeering algatati 26.08.2005 eesmärgiga kavandada Holmi tänava laiendamine ja ühendamine Westmeri tänavaga.
Planeeritud tänav läbib mitmeid eraomanduses olevaid kinnistuid: AS Evorele kuuluvad Westmeri 6 ja Holmi 7, OÜ Proholmile kuulub Holmi 5, Olev Umdale kuulub Holmi 3. Tulenevalt sellest on vajalik piiride muutmine, mis tähendab, et planeeringu eesmärgi elluviimiseks on nähtud ette eraomanduses olevate kinnisasjade osaline kasutamine avalikuks otstarbeks. Peale planeeringu kehtestamist, järgnevad läbirääkimised linna ja omanike vahel vajalike maatükkide omandamise tingimuste osas ja saab asuda maakorralduslike tehinguid ellu viima.

Võttes arvesse planeeritavate kinnistute omanike soove, on sama tööga planeeritud uued ehitusõigused Holmi 5 ja Westmeri 6 kruntidele.

Vastavalt omaniku soovile on Holmi 5 krundile määratud ehitusõigus ja hoonestustingimused korterelamu ehitamiseks. Hoone saab projekteerida põhiliselt kahe- ja tagasiasteliselt kolmekorruselisena.

Holmi tänava äärde jääva Westmeri 6 ja Holmi 7 krundi liitmisel tekkivale krundile (sihtotstarvetega äri- ja tootmismaa) on planeeritud uute ellingute ja kuni kolme korruselise hotelli ehitamine. Praegused ellingud lammutatakse.

Antud planeeringut on pikalt menetletud, on täpsustunud omanike soovid ja vastavalt sellele on muudetud planeeringu lahendust. Muudetud lahenduse tõttu korrati planeeringu menetlust: töö kooskõlastati uuesti, korraldati uus avalik väljapanek ja avalik arutelu. Avalikustamise ajal esitas Holmi 3 omanik parandusettepanekud sadevete lahenduse osas. Arutelul tutvustatud planeeringu sadevete kanalisatsioonilahendus kiideti heaks ja ettepaneku tegija nõustus korrigeeritud lahendusega. Seega on planeering lõpuni menetletud ja planeeringu vaidlusi üles ei jäänud.

Peale avalikku arutelu sai Linnavalitsus AS Evore esindajalt ettepaneku, millega palutakse planeering kehtestada osaliselt ja arvata planeeringu alast välja AS Evorele kuuluvad Holmi 7 ja Westmeri 6 krundid.
Mitte kehtestamise põhjus ei seisne selles, et AS Evore soove ei ole planeeringu lahendust koostades arvestatud. Vastupidi, käesolevat planeeringut on esitatud kehtestamiseks eelnevalt juba kaks korda ja vahetult enne kehtestamist on AS Evore teinud täiendavaid ettepanekuid planeeringu lahenduste muutmiseks, milliseid on ka arvestatud. On muudetud kruntide piire ja ehitusõigusi.

Linnavalitsus, arvestades, et tehtud ettepanek ei takista planeeringu osalist elluviimist ja on otstarbekas võtta AS Evore soov arvesse, teeb ettepaneku kehtestada planeering nii, et kehtestamata jäävad Holmi 7 ja Westmeri 6 krundid, kus säilib olemasolev ehitusõigus ja krundi piirid.

Vaatamata planeeringu osalisele kehtestamisele:
-	paraneb Holmi tänaval liiklemine, kuna likvideeritakse liiklusohtlikult tänava ääres paiknev Holmi 3 krundi nurk, tänav laieneb osaliselt;
-	planeering võimaldab Holmi 5 krundi omanikul alustada projekteerimist ja ehitamist omal krundil;
-	saab asuda piirkonna kruntidele pikemat aega mureks olev sadevete küsimuse lahendamisele.

Planeeringu algatamise ajal menetleti seda kui üldplaneeringut muutvat planeeringut. Kehtestamisele tulev planeering vastab 2006. a kehtestatud linna üldplaneeringule.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Võttes arvesse eelnevat ning otsusele lisatud seletuskirja palume kehtestada „Holmi tänav ja Holmi tn 3, 5, 7, Westmeri 6 kruntide detailplaneering“ osaliselt, arvates kehtestatud planeeringu alast välja Holmi 7 ja Westmeri 6 krundid.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moor`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 184 „Detailplaneeringu osaline kehtestamine (Holmi tänav ja Holmi tn 3, 5, 7, Westmeri 6, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Halduslepingu sõlmimine Muinsuskaitseametiga

KUULATI aselinnapea Toivo Hein`a ettekannet.
Vastavalt muinsuskaitseseaduse § 9 lg 2 võib valla- või linnavalitsus täita muinsuskaitsealaseid riiklikke kohustusi Muinsuskaitseameti ja kohaliku omavalitsuse volikogu vahelise halduslepingu kohaselt.

Muinsuskaitseamet teeb ettepaneku sõlmida Haapsalu Linnavolikogu ja Muinsuskaitseameti vahel uus haldusleping. Eelnev leping on sõlmitud 01.07.2004. a.

Uue lepingu eesmärgiks on Muinsuskaitseameti poolt varem sõlmitud halduslepingute ühtlustamine, mille käigus täpsustatakse üle antavaid kohustusi, mis peaks parandama pooltevahelist koostööd. Ettepanek on volitada Haapsalu linna nimel halduslepingule alla kirjutama volikogu esimeest Arder Väli.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moor`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 185 „Halduslepingu sõlmimine muinsuskaitseametiga“ (protokolli juures).

Arder Väli
Volikogu esimees