VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								29. veebruar 2008 nr 29

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 16.04.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 14 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).

Puudusid volikogu liikmed: Kalju Aigro, Kaido Antsve, Raimond Lunev, Mihkel Mutt, Sulev Saareväli, Hein Tamm, Aidi Vallik.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Talis Vare (registreerimisleht lisatud).

Istungi juhataja Arder Väli luges ette linna valimiskomisjoni 11. veebruari otsuse nr 37, millega peatati linnavolikogu liikme Andres Ammase volitused tema avalduse alusel, erakond IRL, ja otsustati lugeda volikogu liikmeks asendusliige Madis Kütt.

Istungi juhataja Arder Väli luges ette volikogu juhatuse 25. jaanuari 2008 protokolli nr 27 otsuse:
1.	Võtta teatavaks volikogu liikme Arder Väli avaldus, mis on esitatud Haapsalu Linnavolikogu Keskerakonna fraktsiooni esimehele Natalja Koropets`ile 23.01.2008 ja mille koopia on esitatud linnavolikogule, registreeritud linnavolikogu kantselei elektroonilises dokumentide registris 23.01.2008 nr 1-9.5/7 (Haapsalu Linnavolikogu Reglement p 31.3).
2.	Võtta teatavaks, et esitatud lahkumisavalduse esitamisega linnavolikogu juhatusele ei ole enam linnavolikogu Keskerakonna fraktsioonis nõutud nelja liiget ja seega kaotab nimetatud fraktsioon oma legitiimsuse. (Haapsalu põhimäärus § 21 lg 1, Haapsalu Linnavolikogu reglement p 31.1).
3.	Otsus jõustub tema teatavaks tegemisest istungi juhataja poolt järgmisel linnavolikogu istungil (Haapsalu põhimäärus § 21 lg 2).

Arutati juhatuse esitatud istungi päevakorda. Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.

Häältega poolt13 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 29. istungi päevakord:

1. Haapsalu Linnavolikogu õiguskomisjoni liikme kinnitamine
Ettekandja		õiguskomisjon

2. Volikogu liikme Urmas Sukles`e arupärimine nr 1
Ettekandja		linnapea Ingrid Danilov

3. Volikogu liikme Urmas Sukles`e arupärimine nr 2
Ettekandja		linnapea Ingrid Danilov

4. Volikogu liikme Urmas Sukles`e arupärimine nr 3
Ettekandja		linnapea Ingrid Danilov

5. Volikogu liikme Heino Tamm`e arupärimine nr 1
Ettekandja		aselinnapea Toivo Hein

6. Volikogu liikme Heino Tamm`e arupärimine nr 2
Ettekandja		aselinnapea Toivo Hein

7. Volikogu liikme Heino Tamm`e arupärimine nr 3
Ettekandja		aselinnapea Toivo Hein

8. Haapsalu linna 2008. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	rahanduskomisjon

9. Haridusasutuste personali töötasustamise alused 2008. aastal
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	kultuurikomisjon

10. Haapsalu Üldgümnaasiumi ümbernimetamine ja põhimääruse kinnitamine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	kultuurikomisjon

11. Haapsalu Lastekeskuse ümbernimetamine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	kultuurikomisjon

12. Haapsalu linna huvikoolide põhimääruste kinnitamine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	kultuurikomisjon

13. Haapsalu linna huvikoolide pedagoogide kvalifikatsiooninõuded
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	kultuurikomisjon

14. Maa munitsipaalomandisse taotlemine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	kommunaalkomisjon

15. Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Kiltsi tee 14a, Haapsalu)
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	kommunaalkomisjon

16. Kinnistu jagamine ja vara võõrandamine otsustuskorras (Lõokese tn 1a, Haapsalu)
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	kommunaalkomisjon

17. Servituudi seadmine (F.J. Wiedemanni tn 15, Haapsalu)
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	kommunaalkomisjon

18. Detailplaneeringu kehtestamine (Jaama tn 32, Lihula mnt 2a, Laskuri tn 1 ja lähiala, Haapsalu)
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	kommunaalkomisjon

19. Vara võõrandamine otsustuskorras (Jalaka tn 1a-37, Haapsalu)
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon

20. Küsimuste lahendamise delegeerimine Haapsalu Linnavalitsusele
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon

21. Huvikooli seadusega kooli pidajale pandud ülesannete delegeerimine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	õiguskomisjon

22. 2007. aasta eelarve kasutamata jäänud assigneeringute sulgemine ja järgmisesse
eelarveaastasse üle minevate assigneeringute kinnitamine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	rahanduskomisjon

23. Haapsalu linna 2008. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine
Ettekandja		linnavalitsus
Kaasettekandja	rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu Linnavolikogu õiguskomisjoni liikme kinnitamine

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi ettekannet.
Ettepanek: Lõpetada Andres Ammas`e volitused linnavolikogu õiguskomisjoni liikmena ja kinnitada õiguskomisjoni liikmeks volikogu asendusliige Madis Kütt.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 186 „Haapsalu Linnavolikogu õiguskomisjoni liikme kinnitamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Volikogu liikme Urmas Sukles`e arupärimine nr 1

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Arupärimine nr 1: Haapsalu Linnavolikogu oli nõus 21. detsembril 2007. a Suur-Holmi sadama akvatooriumi piiride vähendamisega. Olen seisukohal, et sellise tagurliku sammuga kahjustasime Haapsalu vastuvõtlikust külalisjahtidele ning Haapsalu, kui soodsa investeerimiskoha mainet, sest investorid ei saa olla kindlad, kui toimub selline „ täna luban, homme võtan“ poliitika.
Nn Haapsalu külalisjahtide vastuvõtlikkuse kahjustus on eeskätt sadamakohtade arvu vähendamine, mida tegelikult ju akvatooriumi vähendamise nõusolek on.
Küsimus: Kas Haapsalu linnavalitsus on peale 21. detsembri istungit püüdnud leida lahendit, et ka 2008. aastal saaksid Haapsalu külastada külalisjahid ja paadid? On üsna tõenäoline, et 2008. a suvel Suur-Holmi sadam võib jääda suletuks ning vana jahisadam ei ole võimeline külalisi vastu võtma?

Vastus:
Ma pole nõus väitega, et Haapsalus kehtib investorite suhtes “täna luban-homme võtan” poliitika ja sellise väite esitamine on ilmne liialdus. Mis puutub aga volikogu 21. detsembri otsusesse, siis arvan, et ma ei pea enam hakkama üle kordama seda, et volikogu oma otsusega tegi nö “vigade parandust”. Kui seda poleks tehtud, korduks suvel eelmise suve stsenaarium ja negatiivne tähelepanu Haapsalule jätkuks. Ma arvan, et kui läheb midagi viltu, siis tuleb seda tunnistada ja viga ära parandada, sest elu on meile korduvalt näidanud, et õigel ajal lahendamata jäänud probleemidest sünnivad üksnes uued probleemid. On tõsi, et selles juhtumis võivad olla lühiperspektiivis ka linnale ebasoodsad lahendused, kuid mõeldes tulevikule ja kõikide väikesadamate võrdsetele võimalustele areneda, on see õige samm. Ka ei saa väita, et eelmise suvega võrreldes oleks Suur Holmi sadamas kaikohtasid eriliselt vähenenud. Volikogu kooskõlastusega ei vähendatud mitte olemasolevaid kaikohti, vaid ettevõtja võimalust kaikohtade arvu suurendamiseks. Kui 2004. a linnavolikogu Suur Holmi sadamale akvatooriumi piirid kooskõlastas, ei omanud me infot, palju kaikohti sadama omanik üldse planeeris tekitada. Aga kaikohtade arv Haapsalus suureneb ka siis, kui lõplikult on välja arendatud jahtklubi ja pole ju välistatud, et ka Westmeri sadam kunagi väikelaevasid vastu hakkab võtma. Sellel sadamal on selleks potentsiaali väga palju. Nii et Haapsalu jaoks on perspektiiv väga hea.

Mida siis Linnavalitsus on vahepealsel ajal teinud? Esiteks, oleme teinud järelepärimised Veeteede Ametile ja Keskkonnaministeeriumile, et saada teada 2007. a novembrikuus Suur-Holmi sadama akvatooriumi paigaldatud ujuvkai-lainemurdja seaduslikkuse suhtes ehk siis püüame välja selgitada, kas on võimalusi ujuvkai eemaldamiseks. Vastused pole hetkel veel saabunud, kuid kui saame küsitud informatsiooni, olen valmis andma volikogu liikmetele täiendavat teavet märtsikuu volikogus.

Teiseks, oleme kohtunud jahtklubi omanikega, et saada paralleelselt ka seda teavet, mil viisil nad avavad sadama ja korraldavad väikelaevadele oma akvatooriumisse juurdepääsu olukorras, kus laevakanal on jätkuvalt ujuvkaiga tõkestatud. Uued omanikud on väitnud, et ka nemad tegutsevad lahenduse leidmise nimel ja neil on kindel plaan suvel jahisadam avada. Ühe võimalusena näevad nad jahtide randumist Westmeri sadama kaide äärde ja mootorpaatide vastuvõtmist oma akvatooriumis. Loomulikult tuleb eelolev suvi keeruline ja linnavalitsusel puudub täna veel väga konkreetne teave, kuidas jahisadam tööle hakkab, kuid me jälgime tähelepanelikult arenguid ja astume omalt poolt samme, mis meie võimuses. Ja kui volikogu liikmeid asjade käik huvitab, olen valmis ka  selles osas edaspidi uut informatsiooni edastama.

Arupärija küsimusi ettekandjale ei esitanud.

OTSUSTATI:
Võtta vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 3

Volikogu liikme Urmas Sukles`e arupärimine nr 2

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Arupärimine nr 2: Olen arvamusel, et antud konflikti saaks lahendada, kui rajada uus laevatee praegu kehtiva Suur-Holmi sadama akvatooriumi tagant läbi.
Kas Haapsalu linnavalitsus on uurinud võimalust süvendada praegu kehtiva akvatooriumi tagust merepõhja, et vanasse jahisadamasse pääseksid suurema süvisega jahid ilma Suur-Holmi sadama praegu kehtivat akvatooriumi läbimata?

Vastus:
Jah, oleme uurinud ja püüdsime leida arhiivist ka seda projekti, millest detsembrikuu volikogus juttu oli. Paraku me seda ei leidnud, küll leidsime mitmeid materjale ja tööde mustandeid, mis andsid meile mõningast informatsiooni, mida plaaniti, aga millistes mahtudes, maksumuses ja kuidas, kahjuks ei selgunud.
Süvendamisest niipalju:
1)	et saada teada täpseid süvendamise mahtusid ja süvendamise tehnoloogiat, on vajalik merepõhja geoloogiline uuring. Hinnanguliselt oleks vajalik vanale jahtklubile juurdepääsu tekitamiseks süvendada minimaalselt ca 4000 kanti ehk siis 100 x 20 x 2 m, aga mereala asjatundjate arvates peaks süvendatav kanal olema siiski mõnevõrra pikem kui 100 m ja laiem kui 20 m. Tõenäoliselt saaks seda esialgu teha ka ilma uuringuta, iseasi, kui kaua selline süvendus püsib. Konkreetset hinnapakkumist linnavalitsus võtnud ei ole, süvendamise maksumus sõltub aga sellest, millise pinnasega on tegemist. Kas pumbatakse üksnes muda või on vajalik ka kaevata. Hinnad vahemikus 65-100 kr/m3. ujuvsüvendaja Watermasteriga. Veel sõltub hind, kui kaugel on muda ladestamise koht. Hinnanguliselt võib vanale jahisadamale 20 m laiuse juurdepääsukanali süvendamine maksta ca 400-450 tuh krooni.

2)	süvendamiseks tuleb taotleda keskkonnaministeeriumist vee-erikasutusluba (võib võtta aega kuni 3 kuud, aga ei pruugi) ja selle loa menetlemise käigus otsustatakse, kas on vajalik ka KMH (keskkonnamõju hinnang). Meie keskkonnateenitus peab seda tõenäoliseks, sest Tagalaht on halvas seisundis, samas on ta oma koosluselt unikaalne. Tagalahes asub Väinamere hoiuala ning mudamaardla. Seaduse järgi peab KMH läbi viima, kui süvendatakse mahus 10 000 kanti ja enam. Ajaliselt saab süvendada alles peale 15. juulit, kui lõpeb lindude pesitsusaeg.

3)	tegelikkuses, kui me räägime Tagalahe ääres paiknevast 4 väikelaevade sadamast, siis perspektiivis oleks vaja hoopiski süvendada kogu faarfaater piirivalve kaist alates kuni nn KEK sadamani välja ja sadamate akvatooriumid. Ehk see ala, milleks taotleti 2000. aastal EL vahendeid, kuid ei saadud. Tolle projekti kohaselt planeeriti süvendada mahus ca 15 000 m3, kuid on alust arvata, et see saab olema siiski suurem. Selleks näen ma, et faarfaatri süvendamisel võiksid osaleda kõik 4 väikesadamat ja kui vaja, saaks ka ehk linnavalitsus osaliselt toetada. Selleks oleks vajalik aga kogu tolleaegne protsess uuesti käivitada, tellida esmalt geoloogia, et saada selgust, kuhu ja kuidas oleks kõige otstarbekam uut faarfaatrit süvendada.

Ja veel: Veeteede Amet on eelmisel aastal algatanud projekti “Tehniline abi laevateede süvendamiseks ja rekonstrueerimiseks Lääne-Eesti saarestikus”.
Projektiga viiakse ellu tegevusi Väinamere laevatee alternatiivide väljaselgitamiseks ning laevatee rekonstrueerimiseks, aga ka väikelaevade laevateedele paiknemise alternatiivide leidmiseks ja süvendamismahtude väljaselgitamiseks. 18. märtsil toimub projekti seminar Haapsalus, kust me kindlasti ka osa võtame, et uurida, kas oleks projektile võimalik liita ka sissepääsukanalit Haapsalu sadamatesse. Ja veel, projektis on toodud ära ka prognoos, milline oleks väikelaevade liiklus aastal 2017 ja selle prognoosi kohaselt ongi kõige suuremat aluste kasvu võrreldes 2006. aastaga nähtud just Haapsalus. Tuleb tunnistada, et see prognoos on saanud võimalikuks tänu Grand Holm Marina tegevusele, kuid teisalt näitab see ka seda, et Haapsalu on perspektiivne väikelaevade külastuskoht ja seda enam on tähtis, et võrdselt saaksid ennast välja arendada kõik väikesadamad.

Kokkuvõttena võin öelda, et kindlasti peab linna huvi väljenduma kogu sissepääsu faarfaatri süvendamisel, kuid me ei saa täiesti välistada ka võimalust Suur Holmi sadama akvatooriumi taguse kanali süvendamist. Vajalikuks muutub see kui:
1.	MKM ei vii Suur Holmi sadama akvatooriumi piiride muutmise ettepanekut valitsusse;
2.	MKM küll viib, aga valitsus otsustab mitte muuta;
3.	akvatooriumi piirid jäävad muutmata ja AS Evore jääb endiselt selle juurde, et üksnes temal on õigus Haapsalus sadamat pidada ja ei ole valmis teisi laevu oma akvatooriumist läbi laskma;
4.	kui tekib oht, et õigluse jalule seadmine hakkab väga pikaks venima ja hakkab olulisel määral pidurdama linna sadamate arendust.

Kas seda teeb linnavalitsus, teevad seda vana jahtklubi omanikud või tehakse seda koos ja kas selles osaleb ka AS Evore, sellest on täna veel vara rääkida.

Arupärija, Urmas Suklese, küsimused ettekandjale.
Kas peate õigeks, et linnavalitsusel ja volikogu fraktsioonidel on jätkuvalt jäik suhtumine antud projekti suhtes? Kas uute omanike ja Evore vahel midagi detsembrikuuga muutunud ei ole? Kuna jahihooaega Haapsalu sadamas ei toimu, siis rohkem küsimusi ei ole.

Vastas I. Danilov. Ei ole muutunud veel midagi, asi on liiga kuum, et linnavalitsus hakkaks süvendamise protsessi juhtima. Me ei välista otsuste tegemist, aeg näitab, sest veel ei ole selge, kas ujuvkai on seaduslik või mitte. Kui selgub, et oleme teinud vea, siis tuleb seda ka tunnistada ja alati on võimalik leida uusi kompromisse. Aga jahihooaeg toimub Haapsalus ja ei saa olema halvem, kui varem.

OTSUSTATI:
Võtta vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 4

Volikogu liikme Urmas Sukles`e arupärimine nr 3

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Miks ei ole uuritud süvendustööde võimalikku mahtu ja maksumust, et vanasse jahisadamasse saaksid suurema süvisega jahid minna ilma praegu kehtiva Suur-Holmi sadama akvatooriumi piire läbimata?

Vastus antud arupärimisele esitati eelmises päevakorrapunktis.

OTSUSTATI:
Võtta vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 5

Volikogu liikme Heino Tamm`e arupärimine nr 1

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Minu, kui Haapsalu Linnavolikogu liikme poole, on pöördunud mitmed linnakodanikud, kes, kas igapäevaselt või tihti, käivad jalgsi mööda Vaba tänavat. Selle tänava äärde rajati linnavalitsuse tellimusel eelmisel 2007. aastal igati korralik autoparkla koos valgustusega. Minule teadaolevalt ei olnud selle projekti koosseisus lahendatud Vaba tänava valgustuse rekonstrueerimine.
Nüüd on selgunud, et teostatud on ka kogu Vaba tänava välisvalgustuse rekonstrueerimine. Mõte iseenesest on kiiduväärt, aga praktilisest seisukohast on selle tänavalõigu valgustus lahendatud ebakompetentselt. Selline väärhinnang on tekkinud järgmistest asjaoludest – a) tänavavalgustusena on kasutatud pargivalgusteid, mille valguskarakteristikud erinevad oluliselt tänavalgustite omadest;
b) valgustuspostid on paigaldatud vallikraavi poole, samas kui kõnnitee asub teiselpool sõiduteed. Seetõttu pimedal ajal ei ole kõnnitee valgustatud ja seal liikumine on raskendatud ning kui lisaohuna võtta arvesse ka nimetatud teelõigu kõnnitee halba olukorda, siis on seal, kokkuvõtlikult, väga raske ja ohtlik liikuda.

Vastus:
Arupärijat ennast täna kohal ei ole, vastan volikogule.
Arupärimine on esitatud kentsaka hinnangu põhjal. Tehnilise iseloomustuse ülespandus valgustitele on kirjas, et kasutatakse teedel ja tänavatel, kus valgustehnikale on suured nõudmised. Seega väide, et on kasutatud pargivaldusteid, on väär.

Valgustuspostid on paigaldatud vallikraavi poole põhjusel, et seal olid ka varem valgustid. Kaalusime valgustite viimist kõnnitee poole, see oleks olnud aga tunduvalt kallim ja oleks tulnud lahti lõhkuda ka asfalt. Pealegi arvestasime, et Krahviaia korrastuse eelprojektis on planeeritud kõnnitee vallikraavi äärde.
Võib nõustuda, et praegu on tee teine pool pimedavõitu, aga mitte oluliselt rohkem, kui oli seda varem. Palun vaadelda seda kui ajutist olukorda.

Küsimus 1. Kes väljastas tehnilised tingimused antud tänavalõigu välisvalgustuse rekonstrueerimisprojekti teostamiseks ja kas need tehnilised tingimused kooskõlastati ka linna tänavavalgustusvõrgu haldajaga?
Arvestades teede iseärasusi, mida nimetame Vaba tänava valgustuse renoveerimiseks, võib öelda, et tegime tööd olemasoleva Vaba tänava parklale väljaantud A&T Elektri tehniliste tingimuste ja temaga kooskõlastatud täienduste põhjal. Linnal ei olnud algul plaanis renoveerida Vaba tänava valgustust, kuid ehituse käigus selgus, et A&T Elekter väljaantud Vaba tänava parkla projekti rangelt jälgides oleks parkla tänava poolne osa jäänud pimedaks. Ei oleks välja ehitatud elektrikilpi, mis on vajalik toitevoolu saamiseks. Kõnealune projekt ei olnud hea. Jõudsime arusaamisele, et kogu parkla valgustamiseks tuleb valgustid asendada uutega Vaba tänava poolses küljes, seda osaliselt. Kõik muudatused kooskõlastati A&T Elektriga, kuid kogu tegevus toimus etappide kaupa. 60% kogu tänava valgutusest tegime täiendusena Vaba tänava valgustuse ehitusele, et saada terviklik lahendus sellele piirkonnale. Kui tööd oli jõudnud bussiparklani, otsustasime, et kuus posti on pandud, paneme neli vee, siis on see pool tehtud. Mädanenud poste enam ei ole ja maa-alune kaabel postide otsa on veetud. Suur töö on tehtud.

Küsimus 2. Kes projekteeris Vaba tänava valgustuse?
Projekteeris ehitaja, AS Eltel Networks, kes tegi töö käigus joonised, mille järgi ehitati.

Küsimus 3. Kas nimetatud projektile teostati ka projekti ekspertiis? Kui Jah, siis kelle poolt?
Ekspertiisi ei teostatud, sest projekt oli pisike ja mittekeerukas. Niigi oli töödega läinud aega.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.
Volikogu istungi juhataja andis võimaluse küsimuste esitamiseks Urmas Suklesele.
Urmas Sukles (1). Milline oli Vaba tänava välisvalgustuse hind?
Vastas T. Hein. Kokku maksis 200 tuh kr pluss käibemaks.

Urmas Sukles (2). Millise eelarve artikli kulu alt see finantseeriti?
Vastas T. Hein. Tänavavalgustuse renoveerimine ja osa, ütlen suure saladuskatte all, jäi veel sellesse aastasse. Peatasime kokkuleppe ehitajaga.

Urmas Sukles (3). Palju teil sellise „suure saladuskatete“ all veel on?
Vastas T. Hein. Kõik saladused on sellised nagu ma praegu ütlesin. Volikogu peab kõigest teadlik olema.

OTSUSTATI:
Võtta vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 6

Volikogu liikme Heino Tamm`e arupärimine nr 2

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
1. Kas Vaba tänava valgutuse rekonstrueerimiseks korraldati ka vähempakkumine?
1.1 Kui Jah, siis millal ning kes osalesid?
1.2 Kui Ei, siis milliste kriteeriumite järgi valiti välja ehitaja?

Vastus:
Vähempakkumist ei korraldatud, sest sellise mahu juures, alla 100 tuh kr, ei nõua riigihankeseadus. Pidasime otstarbekaks viia töö lõpuni ühe ehitajaga. Seda enam, et ainuke potentsiaalne teine pakkuja, A&T Elekter, olles teadlik meie toimetamistest, ei avaldanud selleks soovi. Jätkas AS Eltel Networks, kelle valis välja parklate ehitaja KPK Ehitus.

Urmas Sukles (1). Kogu aeg väidad, et „me otsustasime“. Kes on „meie“?
Vastas T. Hein. Valgustite valikul osalesid Tõnis Padu, Anu Joost; konsulteerisime ka ehitajaga. Ideaalsete lahenduste saamiseks puudusid vahendid.
Rahalise poole pealt konsulteerisin koos aselinnapea Martin Schwindtiga, kelleta ei saa teha täiendavaid kulutusi. Hea tulemuse saamiseks oli pingutus seda väärt.

Urmas Sukles (2). Haapsalu linnas on veel päris palju tänavavalgustust vaja rekonstrueerida. On teada, et Rakvere linn on ühinenud Euroopa Liidu säästlike linnade paktiga lootuses saada euroraha. Kas olete kuulnud sellest paktist?
Vastas T. Hein. Ei ole tegelenud.

Urmas Sukles (3). Siis on vaja sellega tegeleda. Kas ehitaja on digitaalse teostusjoonise esitanud?
Vastas T. Hein. On olemas.

OTSUSTATI:
Võtta vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 7

Volikogu liikme Heino Tamm`e arupärimine nr 3

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
1. Millal on loota, et Vaba tänava valgustus ehitatakse välja vastavalt linna tänavatele kehtestatud valgustatuse normidele?

Vastus. Vaba tänava valgustus ehitatakse suure tõenäosusega välja 2010-2011 koos kultuurikeskuse krunti ümbritsevate ehitustöödega ja selle projekti realiseerimisega. Olemasolev osa vastab kehtestatud valgustatuse normidele.

2. Kes Teie arvates peaks kandma vastutust sellest ebakompetentsusest tulenevalt linnale tekitatud kahju eest?

Vastus. Vastupidi. Kui ma oleksime jäigalt lasknud ehitajal teha seda, mis oli ette nähtud, siis oleks minu tegevus olnud vastutustundetu ja ebakompetentne. Oleks tulnud lahti kiskuda renoveeritud kõnnitee. Töö oleks läinud tunduvalt kallimaks, kui see, mida tegime üldehituste käigus kõnniteede ja bussitasku ehitusel, mida ei näinud ette A&T Elektri projekt. 

3. Milline on Teie, kui linna tänavavalgustus ehitust kureeriva ametniku seisukoht valgustuse hetkeolukorrale linnaruumis?

Vastus. Saan anda indikatiivse vastuse. Nii hämmastav kui see ka ei ole, on meie linna ehitust pikka aega juhtinud elektriinsenerid, ei ole loodud süsteemi või infopanka või tagasisidet linna tänavavalgustuse olukorrast. Enne aselinnapea Aivar Seina tööle asumist oli meie tööjaotus selline, et tänavavalgustuse ja hooldusega tegeles aselinnapea Märt Maiste. Renoveerimise ja uue ehitamisega pidin mina tegelema j selle lühikese aja sisse jäigi minule Vaba tänava projekt. Märt Maistega oli ka juttu, et tuleb hakata koos tänavavalgustuse firmaga kaardistama hetkeolukorda ja probleeme. Võib-olla on A&T Elekter omab infopanka, aga linn teab sellest vähe. Tunda on, et tänavavalgustuse küsimustega on tegeletud nii palju kui vajalik ja nii vähe kui võimalik.

Urmas Sukles (1). „Suure saladuskatte all“ ütlesid, et mingi raha eelmisest aastast tuli üle sellesse aastasse. Seda kuuldes tekkis kõhe tunne, et kas siis linna rahaline seis on juba nii kehv, et kui see summa üle tuleb ja linn ei ole siiamaani suutnud ehitajale tasuda üleminevat „saladuskatte all“ raha. Mis rida on linna eelarves „saladuskatte all“ olev raha?

Vastas T. Hein. Hr Sukles, see oli retooriline väljendus. Kui rääkisime volikogu ees, siis see nii suur saladuskate ei olnud. Raha on linna eelarve „Elektrivõrkude renoveerimine“ all.

Urmas Sukles ei saanud vastus linna rahalisele seisule ja pidas olukorda rahalise distsipliini rikkumiseks.

Istungi juhataja palus aselinnapea M. Schwindil U. Suklesele vastata järgmise päevakorrapunkti juurde asumisel.

OTSUSTATI:
Võtta vastus arupärimisele teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 8

Haapsalu linna 2008. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Vastus U. Suklesele. Kõik arved, mis meile on esitatud, on tähtaegselt ka makstud. Likviidsuse kasvu meil linnas ei ole kunagi olnud. Ka selle aasta eelarve on korralikult laekunud. Esimese kahe kuu jooksul, kui planeerisime laekumise kasvu 15 koma protsenti, siis laekumine on olnud üle 20% võrreldes eelmise aastaga, so üle ühe miljoni krooni.

Haapsalu linna 2008. aasta eelarve kinnitati volikogu poolt 21.12.2006 määrusega nr 48. Riigi poolsete eraldiste jaotus kohalikele omavalitsustele kinnitatakse Vabariigi Valitsuse poolt veebruaris. Tulenevalt eeltoodust muutusid esialgselt linna eelarvesse prognooside põhjal planeeritud eraldised. Esimese lisaeelarve eesmärgiks on viia Haapsalu linna eelarve kooskõlla riigi poolt eraldatud tegelike toetustega.

TULUD
Sihtotstarbelised toetused jooksvateks kulutusteks (3500)
Sihtotstarbelised toetused riigilt ja riigi asutustelt( 3500.00)
Sihtotstarbelise toetusena riigilt oli linna eelarves 2007. aasta põhjal prognoositud Raamatukogule 1350 000 krooni, tegelik eraldatud toetus osutus 218 857 krooni võrra suuremaks.
Sihtotstarbelised toetused põhivara soetamiseks(3502)
Toetus riigilt ja riigi asutustelt (3502.00)
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi toetus teede ja tänavate investeeringuteks suurenes esialgselt planeerituga 952 500 krooni võrra. Vabariigi Valitsuse korralduse alusel eraldatakse Haapsalu linnale teede investeeringuteks 4 382 500 krooni.
Toetus valitsussektorisse kuuluvatelt avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt (3502.02)
2007. aastal teostati Haapsalu Piiskopilinnuse projekti raames rida ehitustöid, mida finantseeritakse EAS poolt peale tööde teostamist. Teostatud tööde aruande esitamine EAS-le ja toetuse laekumine 2007. aastal teostatud tööde eest toimub märtsis 2008.
Kuna 2007. aastal kattis linn Piiskopilinnuse ehitusega seotud kulud vaba kassa jäägi arvelt, siis 2008. aastal taastatakse EAS-i poolt laekuva 3 647 055 krooni ulatuses vaba kassa jääk.

Tasandusfond (352.00)
Vabariigi Valitsus kinnitas 07.02.2008 Tõrge! Lubamatu hüperlingiviide. nr 44  ""2008. aasta riigieelarve seaduses" kohaliku omavalitsuse üksustele tasandusfondi määratud eraldiste jaotus ning jaotamise ulatus, tingimused ja kord" omavalitsustele eraldatavad toetussummad.
Haapsalu linna eelarvele riigi poolt eraldatud tasandusfond jaguneb kaheks.
Riigieelarve seaduse § 4 (1) alusel eraldatud tasandusfondi eraldis suurenes esialgselt prognoositust 2 130 000 krooni võrra.
Riigieelarve seaduse § 11 (2) alusel eraldatud tasandusfondi eraldised koosnevad mitmest komponendist, mis kokku suurenesid eelnevalt prognoosituga võrreldes 7 802 678 krooni võrra.
Arvestades sellega, et muudeti erinevate kulutuste finantseerimist riigi poolt tekib vajadus teha muudatusi ka linna eelarve kuludes.
KULUD
Reservfond
Reservfondi on jäetud kasutamata riiklikud hariduse rahad summas 42 280 krooni, mille jagamine koolidele sõltub tegelikest kulutustest toitlustamisele.

Linna teed ja tänavad (04510)
Kulutusi linna teede ja tänavate investeeringuteks on planeeritud suurendada 1300 000 krooni võrra. Sellest 1000 000 krooni täiendavalt Posti tn. rekonstrueerimiseks ja 300 000 krooni Turu tn pikenduse (Kaubamaja taguse parkla) asfalteerimiseks.

Lasteaed „Tõruke“ (09110)
2008. aastal on kavas läbi viia ulatuslik renoveerimine lasteaias Tõruke. Tööde käigus vahetatakse aknad ja uksed, parandatakse katus, ehitatakse evakuatsioonitrepp ning remonditakse rühmaruume. Tööde esialgne eelarve on 2 700 000 krooni, millest 500 000 planeeritakse saada Hasartmängust, 300 000 krooni on eraldatud riigieelarvest ja 1900 000 krooni tuleb lisada linna vahendeid.

Üldhariduskoolid ja Riiklik toimetulekutoetus
Korrektuurid Üldhariduskoolide ja Riikliku toimetulekutoetuse vahendites on tehtud vastavalt sellele, kuidas on muutunud riigi poolne toetus võrreldes esialgselt planeerituga.
Koolide investeeringutoetus summas 2 532 000 krooni on eraldatud Haapsalu Linna Algkooli küttesüsteemi auditiks, projekteerimiseks ja rekonstrueerimiseks.

Haapsalu Sotsiaalmaja (10200)
Sotsiaalmaja koridoride remondiks oli esialgselt planeeritud 100 000 krooni. Päästeameti ettekirjutuse alusel tuleb remondi käigus vahetada välja osa uksi tulekindlate vastu. Sellest tulenevalt on remondi käigus otstarbekas vahetada välja juba kõik 1. korruse vaheuksed. Uste vahetamiseks ja täiendavateks remonditöödeks kulub arvestuste kohaselt lisaks 193 000 krooni.
Sotsiaalmaja täiendav personalikulu summas 112 260 krooni on seotud veaga eelarvestamises, mille tulemusena jäi personalikuludest välja 1,5 ametikoha palgafond.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.

Volikogu liige Heinar Tuulberg küsis, kas toiduraha on suurendatud?
Vastas M. Schwindt. Jah, suurendati 2440 kr võrra algselt planeeritust.

KUULATI rahanduskomisjoni liikme Urmas Suklese kaasettekannet.
Ettepanek: Lõpetada määruse eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekud esitada ühe tunni jooksul, s.o kella 15.50-ni.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Jaanus Karilaid. Ehk kirjeldad, milline oli komisjoni arutelu käik?
Vastas U. Sukles. Komisjoni arutelu käik oli väga konstruktiivne, kuna arutada midagi ei olnud.

Volikogu liige Teet Kallasvee. Kas Reformierakonna fraktsiooni arupärimise küsimused tänavavalgustuse osas ja volikogu liikme Kalju Aigro ja tema firma osas, ei olnud mitte asjakohane?

Küsimusele, mis ei olnud seotud hetkel sama päevkorrapunktiga, soovis U. Sukles vastata: Tegemist on linnakodanike murega. kes pimedas halva tänavavalgustuse tõttu vastu posti lähevad ja teiseks, nagu selgus, meie tähelepanek, et kulutati raha, mida me siin „suure saladuskatte all“ saame märtsikuus eelmise aasta kohta alles teada. See oli täiesti asjakohane küsimus.

OTSUSTATI:
1.	Lubada määruse eelnõu teisele lugemisele.
2.	Muudatusettepanekud esitada hiljemalt kell 15.50.

Lahkus U. Sukles. Osaleb 12 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 9

Haridusasutuste personali töötasustamise alused 2008. aastal

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Määrusega kehtestatakse haridusasutuste personali töötasustamise alused 2008. aastaks, mida rakendatakse tagasiulatuvalt alates 01.01.2008. Palgakorralduse alustega viivitamise on põhjustanud munitsipaalkoolide pedagoogide palgaalammäärade kinnitamine Vabariigi Valitsuse poolt alles 30. jaanuaril 2008, millega aga on seotud lasteaedade ja huvikoolide õpetajad. Enne kõigi pedagoogide palgamäärade kinnitamist ei ole asutuse juhil täit ülevaadet kogu aasta palgafondi kasutamisest.

Kogu personali palgakorralduses on kaotatud jäik palgaastmestik ning on antud vaid pedagoogilise personali palkade alammäärad. Kui eelmisel aastal toiminud süsteem nõudis töötaja palga tõstmisel määrama talle järgmise astmepalga, siis praegune süsteem võimaldab haridusasutuse juhil töötaja palgamäära sujuvamat tõstmist (võib juhtuda et pole võimalik tõsta palka 600 krooni nagu näeks ette näiteks LV palgamaatriks, kuid oleks võimalik tõsta 350 krooni.)

Pedagoogilise personali puhul tuleb haridusasutuse juhil järgida kehtestatud alammäärasid ja eelkõige seda, et toodud alammäärad on kvalifikatsiooninõuetele vastavale kõrgharidusega töötajale. Sama kvalifikatsiooniga kesk-eriharidusega töötaja palga alammäär on lasteaedades ja huvikoolides kuni 15% madalam. Üldhariduskoolide kesk-eriharidusega õpetajate palgamäär on võrdne atesteerimisel sama järguga kõrgharidusega õpetaja palgamääraga. Sellise muudatuse on tinginud Vabariigi Valitsuse 30.01.2008 määrus nr 29.

Kaotatud ka direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal palga alammäära kaudne sidumine kooli õpilaste arvuga läbi direktori palgamäära ning praegu on see määratud 70% juhi palgast. Jälgides haridusasutuste seniseid tarifikatsioone, on see ka aastaid sellisel tasemel olnud. Siinkohal on arvesse võetud asjaolu, et juhi palga sisse on arvestatud ka õppetundide andmine.

Klassijuhataja ülesandeid täitva õpetaja palgamäära suurendatakse 10%. See tuleneb samuti VV määrusest nr 29, 30.01.2008. VV määruse põhjal tekib olukord, kus klassijuhataja ülesannete täitmise eest saab kõrgema järguga ja suure koormusega töötav õpetaja vastavalt suurema palgatõusu. Tihtipeale ei ole aga õige väita et nende näitajate puhul oleks õpetaja klassijuhatajana kindlasti professionaalsem. Ehkki HTM seisukoht on, et klassijuhataja ülesanded täidab õpetaja oma üldtööaja (35 tundi) sees, siis reaalses olukorras pole see lihtsalt võimalik. Üle riigi on langenud õppeedukus, suurenenud ükskõiksus õppetöö vastu ning kasvanud põhjuseta puudumiste osakaal, mille kõigega tegelemine on otseselt klassijuhataja ülesanne. Klassijuhatajate vabu õhtutunde täidavad kaks korda aastas toimuvad arenguvestlused õpilastega ja nende vanematega. Sisuliselt on tänapäeval  klassijuhataja rolliks olla korraga psühholoog, sotsiaaltöötaja, reisikorraldaja jne. Seetõttu jääb üldhariduskooli juhile õigus määrata täiendavat lisatasu õpetajale, kes täidab korralikult ja südamega temale pandud kohustusi klassijuhatajana.

Haridusasutuse juhi palgamäära kinnitab linnapea, kaotatud on direktori palgamäära sidumine õpilaste arvuga koolis, kuna direktori töö sellest oluliselt ei sõltu. Suurema õpilaste arvuga koolis on rohkem õppealajuhataja ametikohti ning juhtimine on vastavalt ka ära jagatud. Seose kaotamine õpilaste arvuga ei tähenda direktorite palgakasvu pidurdumist, see liigub üldises tempos teiste linna allasutuste juhtide palgakasvuga.

Haridusasutuste juhtidele kohaldatakse pedagoogilisest staažist tulenevat staažitasu ning puhkusekompensatsiooni. Samad hüved olid olemas ka 2007 aasta palgakorralduses.

Kaotatud on haridusasutuse juhtide lahkumishüvitis tähtajalise töölepingu lõppemise korral kui juht ei jätka samal ametikohal. Selle punkti kaotamne ei keela linnavalitsusel heale juhile  preemia maksmist töölepingu lõppemisel, küll aga ei saa see olla kohustus hüvitise näol. Tähtajalise töölepingu lõppemist ei saa nimetada ootamatuseks, sest konkurss ja tulemused vabaneva ametikoha täitmiseks on teada vähemalt kaks kuud enne töölepingu lõppemise tähtaega.
Samas praegu kooskõlastusringil olev HTM eelnõu kaotab haridusasutuste juhtide suhtes tähtajalised töölepingud ja asendab need juhtide atesteerimisega. Vastava muudatuse jõustumine on planeeritud 01.09.2008.

Tarifikatsiooninimekirjade esitamse kohustus kehtib üldhariduskoolidele, lasteaedadele ja huvikoolidele. Sisse on toodud veel tarifikatsiooninimekirjades muudatuste tegemisel nõue teavitada sellest ka LV haridus- ja kultuuriosakonda, kelle ülesandeks on haridusasutuste tegevuse sisuline ja finantsiline jälgimine.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni aseesimehe Andreas Rahuvarmi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 52 „Haridusasutuste personali töötasustamise alused 2008. aastal“ (protokolli juures).

Saabus volikogu liige Mati Seppi, saalis 13 liiget.

Päevakorrapunkt nr 10

Haapsalu Üldgümnaasiumi ümbernimetamine ja põhimääruse kinnitamine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Vastavalt määruse eelnõus viidatud Haapsalu Linnavolikogu otsusele, alustati 2006. aasta septembris Haapsalu Üldgümnaasiumi ümberkujundamist põhikooliks. Seoses sellega ei avatud 2006. aasta septembris seal enam 10. klassi; 2007. a septembrist alates pole koolis enam 10. ja 11. klassi ning 2008. aasta septembrist alates töötab kool edasi põhikoolina.
Kuna kooli praegune nimi – Haapsalu Üldgümnaasium ei vastaks uuel õppeaastal enam kooli tegelikule sisule ning oleks eksitav, peab kool saama uue nime. Uue nime valikul on kaasatud erinevad grupid – lapsevanemad, pedagoogid ja õpilased ning selle koostöö tulemusena on kool esitanud ettepaneku määrata kooli uueks nimeks– Haapsalu Nikolai Kool. Põhjenduseks on toodud asjaolu, et sellise nimega ning sarnase suurusega venekeelne kool on Haapsalus ka varasemalt tegutsenud.
1869. a asutati Haapsallu õigeusu koguduse-kihelkonnakool, mis pühitseti püha Nikolause auks, kes on (Nikolai Imetegija) muuhulgas Venemaa kaitsepühak. Pühak suri 6. detsembril 343. aastal ning ta kaitseb nii noori kui ka vanu õppijaid, kõiki lapsi, pagareid, kaupmehi, apteekreid, vange, juriste, põldu ja karja ning meremehi. Sellest inspireeritult tähistatakse omakorda ka Eesti rahvakalendris nigulapäeva, laiemalt tuntud on Santa Claus kui jõuluvana.
Kool ehitati Vene aadelkonna annetustega ja oli mõeldud kõigile olenemata usulisest kuuluvusest. Seal anti venekeelset haridust nii eesti kui vene kehvadest peredest pärit lastele. Kooli külastasid paljud väljapaistvad isikud, muuhulgas Venemaa keisriproua Maria Aleksandrovna. Kooli aupatrooniks oli krahvinna M.A. Brewern De-La-Gardie. Nikolai koolis algas ka helilooja Cyrillus Kreegi koolitee. Kool tegutses praegusel Saue tänaval, hoone ei ole tänaseni säilinud - see hävis tulekahjus II Maailmasõja ajal.
Käesoleva määrusega muudetakse vastavalt kooli nimi ning tühistatakse senine põhimäärus alates 01.09.2008, sest ametlik õppeaasta koolis lõpeb 31. augustil.
Kool jätkab septembrist alates uue nime ja põhimäärusega ning ümberkujundatud koolile peab Haapsalu Linnavalitsus esitama koolitusloa taotluse HTM-le hiljemalt 01.04.2008. Juba tegutsevale koolile uue koolitusloa taotlemisel tuleb esitada kooli nime muutmise otsus ning kooli uus põhimäärus. Põhimääruse teksti on välja töötanud Kooli juhtkond.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni aseesimehe Andreas Rahuvarmi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 53 „Haapsalu Üldgümnaasiumi ümbernimetamine ja põhimääruse kinnitamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Haapsalu Lastekeskuse ümbernimetamine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Haapsalu Lastekeskus on alates 01.09.2007 saanud oma käsutusse hoone aadressil Ferdinand Johann Wiedemanni 4, mis vabanes peale Haapsalu Täiskasvanute Gümnaasiumi kolimist Uuemõisa – HKHK ruumidesse. Seoses uute ruumide kasutuselevõtuga on lastekeskusel võimalik oluliselt laiendada oma tegevust ning kaasata sellesse üha enam noori. Samuti alustab samades ruumides tööd ka avatud noortekeskus.

Mõiste „noor“ tänapäeva seaduste tähenduses hõlmab kõiki inimesi vanuses 7-26 aastat ning teatud vanusest alates leiab noor enda kohta sõna „laps“ kasutamine olevat alandav ja solvav.

Ümbernimetatav Haapsalu Lastekeskus jätkab tööd huvikoolina, mille juures tegutseb avatud noortekeskus. Õppetöö saab toimuma Eesti Hariduse Infosüsteemis (EHIS) registreeritud õppekava alusel ning ühegi seni toimiva huviringi tegevus ei lõpe.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni aseesimehe Andreas Rahuvarmi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 187 „Haapsalu Lastekeskuse ümbernimetamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 12

Haapsalu linna huvikoolide põhimääruste kinnitamine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
01.09.2007 hakkas kehtima uus huvikooli seadus, mille alusel tühistatakse kõik senised huvikoolide kehtivad koolitusload seisuga 31.08.2008, samuti tuleb nimetatud tähtajaks viia huvikoolide põhimäärused ja õppekavad vastavusse huvikooli seadusega.

Uue koolitusloa taotlemiseks ja õppekavade registreerimiseks Eesti Hariduse Infosüsteemis (EHIS) peab Kooli pidaja esitama taotluse hiljemalt 01.05.2008. Et nimetatud registreerimisprotsess koos kõigi vajalike andmete sisestamisega võtab aega, on vaja sellega alustada võimalikult varakult – tuleb jätta piisav ajavaru võimalike puuduste likvideerimiseks ning sisestatud andmete põhjalikuks kontrolliks ja parandamiseks. Koos esimese õppekava lisamisega EHIS-sse nõutakse ka huvikooli põhimäärust, mis peab vastama uuele huvikooli seadusele. Vastavalt sellele, peab põhimääruses täiendavalt olema kirjas:
* Huvikooli struktuur ja struktuuriüksuste ülesanded.
* Õppenõukogu töökord.
* Hoolekogu töökord.
* Õppeperioodide ja õppevaheaegade kinnitamise kord.
* Põhimääruse muutmise kord.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni aseesimehe Andreas Rahuvarmi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 54 „Haapsalu linna huvikoolide põhimääruste kinnitamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Haapsalu linna huvikoolide pedagoogide kvalifikatsiooninõuded

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Huvikoolide senistes põhimäärustes on üldjuhul punkt, mis sätestab, et pedagoogide kvalifikatsiooninõuded ja atesteerimise tingimused ja kord on määratud Haridusministri poolt kinnitatud üldhariduskoolide “Pedagoogide kvalifikatsiooninõuete” ja “Pedagoogide atesteerimise tingimuste ja korraga”.

Haridus- ja Teadusministri 02.10.2002 määruse nr 69 „Pedagoogide atesteerimise tingimused ja kord“ § 4 lg 1 p 1 kohaselt peavad huvikoolide õpetajad vastama kooli pidaja kehtestatud nõuetele. Haapsalu huvikoolide suhtes on praegu vastavad nõuded kehtestamata, kui välja arvata viide praegustes põhimäärustes. Arvestades seda, et alates 01.0.2008 muutuvad kehtetuks kõik senised huvikoolide koolitusload ning huvikoolid alustavad sisuliselt oma tegevust nullist, siis on vaja värsketele huvikoolidele kehtestada ka õpetajate kvalifikatsiooninõuded. Uuendamisele lähevad ka huvikoolide põhimäärused, kus pedagoogide kvalifikatsiooninõuetest eraldi juttu ei ole.

Käesolev määrus sätestab Haapsalu huvikoolide direktoritele, õpetajatele ja ringijuhtidele standardsed kvalifikatsiooninõuded analoogiliselt teiste omavalitsuste huvikoolide vastavate nõuetega. Eelnõu on kooskõlastatud huvikoolidega.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni aseesimehe Andreas Rahuvarmi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 55 „Haapsalu linna huvikoolide pedagoogide kvalifikatsiooninõuded“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 14

Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Kiltsi tee 14a, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Vastavalt maa munitsipaalomandisse andmise korrale toimub maa munitsipaalomandisse taotlemine kohaliku omavalitsuse vastava volikogu vastava otsuse alusel.

Kiltsi tee 14a krunt on planeeritud sihtotstarbega tootmismaa, mida on linnal vaja ettevõtluse arendamiseks ja linna elanike töökohtadega kindlustamiseks. Detailplaneeringuga planeeritud maaüksus paikneb Ungru elamukvartali naabruses.
Maa on vajalik kohalikule omavalitsusele seatud ülesannete täitmiseks.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 188 Maa munitsipaalomandisse taotlemine (Kiltsi tee 14a, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 15

Maa munitsipaalomandisse taotlemine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Käesoleva eelnõuga volikogule esitatavad maad on linna üldplaneeringus ette nähtud avalikuks kasutuseks parkide, looduslike haljasalade ning spordi- ja puhkerajatuste maad. Maad on vajalikud kohalikule omavalitsusele seatud ülesannete täitmiseks.
Pindalaliselt enamus nendest maadest on vesised pillirooga kaetud (Koplipealse, Ojataguse) ja võsastunud liigniisked metsaalad (lepavõsa – Valgevälja mets, Lepa park). Mõned väiksemad maaüksused (Kiltsi mets, Harmooniumi mets, Kastani mets) on ka väärtuslikuma männimetsaga kaetud ja linna üldplaneeringus on jätkuvalt reserveeritud säilitada senisel kujul.

Kuigi praegu need maad kuuluvad jätkuvalt riigi omandisse, tegeleb nende alade hooldamisega linn. Linnavalitsus on igaaastaselt korraldanud pilliroo niitmist ja metsa-alade koristamist. Kõike seda on kohustatud tegema maaomanik. Kuid riigil puuduvad vahendeid nende alade hoolduseks ja korrashoiuks ning puhkerajatiste rajamiseks.
Nende maaüksuste munitsipaalomandisse taotlemine täidaks ka omavalitsusele seatud ülesannet linna elanikkonna tervise edendamisel. Tervise edendamine on tervistsoodustava elukeskkonna kujundamine. Terviseradade rajamiseks on oma asukoha poolest väga sobilik Valgevälja mets. See asub linna kortermajade (magala) vahetus-läheduses.
Et täita neid ülesandeid ja kasutamine vastavalt kehtivale linna üldplaneeringule ongi vajalik taotleda käesoleva eelnõuga esitatud maaüksused munitsipaalomandisse.

Paralepa tee 1 on krunt planeeritud sihtotstarbega ühiskondlike hoonete maa, mida on linnal vaja Ungru tee elamukvartalisse lasteaia rajamiseks. Elamukvartalisse on planeeritud 51 krunti pere- ja paariselamutele ja 3 krunti ridaelamutele (25 boksi) ning 2 kortermaja krunti (60 korterit). Elamiskoht max 135 perele. Oluline on, et vahetus-läheduses paikneks lasteaed. Selleks, et linn saaks ehitada lasteaeda, on vaja eelnevalt omandada maa.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 189 „Maa munitsipaalomandisse taotlemine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 16

Kinnistu jagamine ja vara võõrandamine otsustuskorras (Lõokese tn 1a, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Haapsalu linna omandis on kinnistu registriosa nr 759932, mille koosseisus asuvad Ungru tee elamukvartali 41 katastriüksust. Üks nendest on Lõokese tn 1a katastriüksus järgmiste andmetega: katastritunnus 18301:016:0046, pindala 161 m2, maakasutuse sihtotstarve 100% väikeelamumaa.

Linna omandis oleval Lõokese tn 1a katastriüksusel asuvad garaažiühistule kuuluvad neli garaažiboksi (2 tervikult ja 2 poolikult). Sellise olukord tekkis maareformi käigus, kui Ungru elamukvartali maa taotleti Haapsalu linna omandisse. Taotluse koostamiseks oli vajalik detailplaneering, kuid 1997. aastal detailplaneeringu koostamiseks ei tellitud linnavalitsuse poolt maa-ala geodeetilist uuringut ja seega olemasolevad garaažiboksid ei kajastunud planeeringu tugiplaanil ja nendega ei arvestatud. Seega linn omandas maa milleks tal ei olnud õigust. Garaažiühistu oli küll esitanud maa ostueesõigusega erastamise avalduse, kuid ta ei olnud selleks hetkeks asunud maad mõõdistama.

Antud viga tuleb parandada ja selleks on vajalik kõigepealt kinnistu nr 759 932 jagada.
Kuna linnavalitsusel on oma osa antud vea tekkimisel, teeme ettepaneku müüa maatükk kehtiva maa maksustamishinnaga (35 kr/m2). Garaažiühistu erastas põhiosa maast riigilt hinnaga 16 kr/m2.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Alo Lõps küsis, et kas nii on õige toimida – linn sai kogemata endale ja nüüd müüb?
Vastas T. Moor. Tegemist on veneaegse ehitisega, lisaks ebaseadusliku objektiga ja nüüd on paras aeg asjad klaarida.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 190 „Kinnistu jagamine ja vara võõrandamine otsustuskorras (Lõokese tn 1a, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 17

Servituudi seadmine (F.J. Wiedemanni tn 15, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsuse poole on avaldusega pöördunud Kalda tn 2b kinnistu omanik sooviga saada juurdepääs avalikult kasutatavale linna tänavale. Vastavalt asjaõigusseadusele koostatakse servituudi seadmiseks omanike vahel asjaõigusleping, mille alusel kantakse servituut kinnistusraamatusse. Oluline on seada reaalservituut, et kokkulepe jääks kehtima ka Kalda tn 2b järgnevate omanike puhul.

Eelnõus esitatud tingimustel on linnavalitsus ja servituudi taotleja kokku leppinud. Selle servituudi seadmine ei ole linnale väga koormav, kuna seda sissesõiduteed kasutavad F.J. Wiedemanni Gümnaasiumi hoovi sissesõitjad.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 191 „Servituudi seadmine (F.J. Wiedemanni tn 15, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 18

Detailplaneeringu kehtestamine (Jaama tn 32, Lihula mnt 2a, Laskuri tn 1 ja lähiala, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Planeeringu algatamise ettepaneku tegi linnale Jaama 32, Lihula mnt 2a ja Laskuri 1 kruntide omanik OÜ Vivaberg. 28.04.2006.a volikogu poolt algatatud detailplaneeringu eesmärgiks oli planeerida Jaama 32 ja Lihula mnt 2a ühendatud kruntidele alumistele korrustele äripinnad ja ülemistele korterid. Omaniku äriplaanid muutusid ja on loobutud korterite ehitamise kavast.

Hoonestamata kruntidega (Jaama 32 ja Lihula mnt 2a) planeeritav ala asub linna keskuses Jaama tn Lihula mnt ristmiku ääres.
Kaubamaja ja teenindusmaja ehitamisega sai alguse uue linnakeskuse rajamine. Kolmandast küljest piirneb ala vana kalmistu massiivse kõrghaljastusega, kuid puudub lõpetus Jaama tn nurgal.
Planeering näeb ette nurgalahenduseks kaubanduskeskuse. Kavandatav kaubanduskeskus on põhiliselt kolme korruseline, Jaama tn ääres neljakorruseline. Vastavalt kõrgustega 14m, Jaama tänava ääres 18m koos parapetiga. Ehitusjoon tänavate suhtes näeb ette tagasiaste esimese korruse tasandil, et anda jalakäijate alale hajumisruumi, teisekorruse tasandilt võib maja ehitada tänavaäärsele krundipiirile. Suures mahus hoonestatud krundil on ära kasutatud krundi head ehitusalust pinnast ja osa parkimine on viidud maa-alusesse parklasse. Maa-alusesse parklasse saab sisse sõita Laskuri tänavalt ja Lihula maanteelt, välja sõita ainult Lihula maanteele, et vältida kitsal Laskuri tänaval manööverdamist. Osa parkimist tuleb Laskuri 1 krundile. Kokku on planeeritud ca 100 parkimiskohta.

Planeeringu koostaja on Arhitektuuribüroo Väärtnõu ja Ringo.
Planeeringu avalikustamisest:
•	23.01.2007 toimus eskiislahenduse avalik arutelu;
•	24.11-8.11.2007 toimus avalik väljapanek;
•	3.01.2008 toimus avalik arutelu, kus käsitleti avalikustamise ajal tehtud ettepanekuid.

Ettepanekud käsitlesid planeeringuala liikluskorraldust. Parema lahenduse saamiseks tegi planeeringu liikluseosa lahenduse K-Projekt. Arutelul vaadati läbi liikluse korraldus ristmiku ääres, Laskuri tänaval ja Laskuri 1 krundile kavandatud parkla lahendus. Ettepaneku tegijad nõustusid liikluselahendusega ja võtsid esitatud vaide tagasi.
Seega on planeering lõpuni menetletud ja lahendamata planeeringu vaidlusi üles ei jäänud.

Planeeritud alal linna keskuses on olnud pikemat aega ilma ehitusõiguseta krundid. Linnakeskus vajab tihedamat kaasaegset linnaruumi. Kaubanduskeskus oma funktsioonilt on sobiv antud asukohta ja ühtlasi moodustab ekraani korruselamute ja ristmiku vahele.

Planeeringu algatamise ajal oli tegemist üldplaneeringut muutva detailplaneeringuga. Kehtestamisele esitatud planeering vastab 2006. a kehtestatud üldplaneeringule.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi küsis, kuidas linnavalitsus hindab hoone ümber tulevat liiklusskeemi? 
Vastas T. Hein. Liiklus tundub pingeline ja hullemaks läheb, hoone tuleb suur, mille ümber tuleb elav liiklus. Võimalik, et liiklusskeemi peab korrigeerima.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul. Mujal maailmas on liiklusprobleemid samad ja see on paratamatus.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 192 „Detailplaneeringu kehtestamine (Jaama tn 32, Lihula mnt 2a, Laskuri tn 1 ja lähiala, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 19

Vara võõrandamine otsustuskorras (Jalaka tn 1a-37, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus jätkab 2005. aastal alustatud korteriomandite võõrandamise protsessi üürnikele. Korteriomandi hindamisel on võetud aluseks hoone kulumist iseloomustav koefitsient, korteri erastamisaegne baashind 300 kr/m2 ja kehtiv maa maksustamishind.
Palume müüa üürnikule üürilepinguga koormatud Jalaka tn 1a, korter nr 37, üldpindalaga 16,1 m2, hinnaga 4491 Eesti krooni Oleg Sipelgas´ele.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 193 „Vara võõrandamine otsustuskorras (Jalaka tn 1a-37, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Lahkus volikogu liige Tatjana Panfilova. Osaleb 12 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 20

Küsimuste lahendamise delegeerimine Haapsalu Linnavalitsusele

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Haapsalu linnas on mõned linnavalitsusele teadaolevad vallasvarad, milledel meile teadaolevalt puudub omanik. Peremehetuks tunnistamine toimub Vabariigi Valitsuse 08.08.1996 määruse nr 211 „Peremehetu ehitise hõivamise kord“ alusel. Nimetatud määrus nimetab õiguste ja kohustuste teostajana kohalikku omavalitsust. Vastavalt KOKS § 22 lg 2 nähakse üldmõiste „kohalik omavalitsus“ all volikogu, kes võib oma õigused delegeerida valitsusele. Operatiivse tegutsemise huvides on otstarbekas õigused ja kohustused delegeerida valitsusele.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Teet Kallasvee soovis teada objekte, milliseid peetakse silmas?
Vastas T. Hein. Haava 21, oli varem autotöökoda ja Jalaka 68, omanik elab kuskil Venemaal ja ei tunne huvi, hoone reostab linna pilti.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 194 „Küsimuste lahendamise delegeerimine Haapsalu Linnavalitsusele“ (protokolli juures).

Saalist lahkus volikogu liige Valdo Maisalu. Osaleb 11 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 21

Huvikooli seadusega kooli pidajale pandud ülesannete delegeerimine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
1. septembrist 2007 jõustunud uues huvikooli seaduses on vaid huvikooli direktoriga töölepingu sõlmimine antud ülesandeks vallavanemale või linnapeale. Kõik ülejäänu on kooli pidaja ülesanded.

Paljude küsimuste ja tehniliste probleemide lahendamine läbi volikogu otsuste ei ole otstarbekas. (Näiteks huvikoolide registreerimine, riigilõivude tasumine, huvikooli direktori konkurss, hoolekogu moodustamine, atesteerimiskomisjonidesse kooli pidaja esindaja määramine jne). On mõistlik anda sellised küsimused operatiivseks lahendamiseks linnavalitsusele.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 11 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 195 „Huvikooli seadusega kooli pidajale pandud ülesannete delegeerimine“ (protokolli juures).

Saali saabus V. Maisalu. Osaleb 12 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 22

Haapsalu linna 2007. aasta eelarve kasutamata jäänud assigneeringute sulgemine ja järgmisesse eelarveaastasse üle minevate assigneeringute kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu linna eelarve koostamise, muutmise ja täiendamise korra p 4.7 ning valla- ja linnaeelarve seaduse § 19 alusel otsustab eelarveaasta lõpuks kasutamata jäänud assigneeringute sulgemisemise volikogu. Sulgemata assigneeringuid võib kasutada vabade rahaliste vahendite arvelt järgmisel eelarveaastal.

Käesolevas eelnõus on toodud lõpetamata projektid ja kasutamata fondide jäägid, mille lõpetamise või kasutamise kohustus tuleneb lepingutest, õigusaktidest või vältimatust vajadusest. Käesolevas eelnõus toodud üle kantavate assigneeringute mahus täiendatakse 2008. aasta eelarve kulusid vastavalt esitatud lisale summas 4 715 942 krooni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni liikme Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 196 „Haapsalu linna 2007. aasta eelarve kasutamata jäänud assigneeringute sulgemine ja järgmisesse eelarveaastasse üle minevate assigneeringute kinnitamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 23

Haapsalu linna 2008. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Linnavalitsus palub volikogu võtta vastu määrus esitatud kujul.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni liikme Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Kell on 15.55 ja määratud tähtajaks muudatusettepanekuid ei esitatud.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud,.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 56 „Haapsalu linna 2008. aasta esimese lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine“ (protokolli juures).

Volikogu 29. istungi päevakord on ammendunud.

KUULATI volikogu esimeest Arder Välit, kes teatas oma otsusest astuda linnavolikogu esimehe ametikohalt tagasi alates 29. märtsist 2008. Vastav avaldus on esitatud linnasekretärile. Järgmisel volikogu istungil toimub uue volikogu esimehe valimine.

Volikogu istuni läbiviimise kohta ei esitatud küsimusi ega märkusi.

KUULATI volikogu liiget Tiit Moori.
Austatud volikogu esimees! Austatud volikogu!
Tänan Arderit meeldiva koostöö eest! Loodan, et meie koostöö jätkub. Minu, kui volikogu liikme jaoks, oli solvav, kui meie kaks koalitsioonipartnerit, volikogu liiget, tegid häbiväärse umbusaldamisavalduse volikogu esimehele. Mina sellist asjaajamist ei poolda. Minu jaoks on Haapsalu linnapea ja volikogu esimehe koht väga auväärsed ja selliste ametikohtadega ei mängita nii, nagu meie volikogus on toimunud. Meeldis lugeda eilse „Lääne Elu“ juhtkirja, kus oli näha, et ka ajakirjandus on saanud aru kummalisest Keskerakonna käitumisest, mis ei ole viisakas.
See oli minu arvamus. Aitäh, Sulle, Arder!

KUULATI volikogu liiget Jaanus Karilaidi.
Tänan Arder Välit kokkulepete pidamise eest, millise me linnapea kabinetis tegime kuu aega tagasi. Aitäh! Tiidule soovitan lugeda koalitsioonilepet mõttega, kus on kirjas kõik meie lubadused ja valdkonnad, mille eest keegi vastutab. Arvan, et meie otsus on tulevikuotsus. Ei maksa otsida midagi väga isiklikku. Volikogu esimehel on palju teha, vaadates täna Reformierakonna kesist suhtumist, kes on meie ainus opositsioonijõud. Näiteks 21-se päevakorrapunkti juures osales kaheksast kolm. Volinik Heino Tamm teeb arupärimise, ise volikogusse kohale ei tule. On kohti, mida volikogu esimees saab suunata.
Meie tehtud otsus on kodurahu otsus ja loodan, et töö jätkub veel paremas tempos kui seni.

KUULATI volikogu liiget Mati Seppit.
Jaanuse süüdistus oli liialt räige, sest Heino Tamm helistas mulle pool üks ja ütles, et ei saa tulla volikogu istungile, et on avarii. Ma ei tea, mis täpselt oli. Umbes lahmida ei ole mõtet. Ka Reformierakonna fraktsiooniga oleme arutanud käiku, kus vahetatakse volikogu esimees. Eks see lahmimise stiilis ole. Praegu jääme kõrvaltvaatajaks. Aitäh!

KUULATI volikogu liiget Teet Kallasveed.
Arder, tahan Sind tänada tehtud töö eest ja koostöö eest! Hea sõna – „lahmib“. Kutsun opositsiooni üles „vähem lahmima“. Ega opositsiooni ainuke ülesanne ei ole koalitsiooni „kottida“. Need arupärimised ja kogu suhtumine, näen nendes „kottimise“ tahet ja vaimu. Volikogusse oleme tulnud selleks, et Haapsalu linna jaoks midagi ära teha. Ühes ajalehe artiklis ma juba küsisin, et mida need Reformierakonna käigud ja teod linnale kasu toovad? Ei näe ka selliste arupärimiste juures efekti. Eriti vastuvõetamatu on see, kui volikogu aseesimees linna eelarve küsimustes puudutab tema enda firma valdkonda või otsest tööd, tema tulusid. Kui räägiksime korruptsiooniseaduse tõlgendamisest, kus mind on korra väga tõsiselt jälgitud ja olen ehk ülitundlik selles küsimuses. See ei ole aus ja pole ka ilus, pealegi kui ise kohale ei saa tulla. Arupärimises küsida, miks A&T Elekter või Kalju Aigro ei saanud seda või teist tööd, ei ole ilus ja palun ärme nii teeme.

Istungi juhataja Arder Väli tegi ettepaneku lõpetada sõnavõtud ja tänas kõiki volikogu liikmeid koostöö eest.

Arder Väli
Volikogu esimees