VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								28. märts 2008 nr 30

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.41.
Juhatas volikogu esimees Arder Väli.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 21 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Aivar Sein (registreerimisleht lisatud).

Istungi juhataja Arder Väli andis sõna informatsiooni esitamiseks Haapsalu linna valimiskomisjoni esimehele Erko Kalevile.

KUULATI Erko Kalevit, kes tutvustas Haapsalu Linnavolikogu asendusliikmete määramise otsuseid nr 38 ja 39.

Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 19 lg 1, 2 p 3 ja § 20, kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 20 lg 2, Haapsalu Linna valimiskomisjoni 21.10.2005 otsuse nr 26 ning Teet Kallasvee 11.03.2008 isikliku avalduse alusel, Haapsalu linna valimiskomisjon otsustas 17. märts 2008 otsusega nr 38 peatada Haapsalu Linnavolikogu liikme Teet Kallasvee (Erakond Res Publica) volitused tema avalduse alusel alates 11. märtsist 2008 kuni 10. juunini 2008. Lugeda Haapsalu Linnavolikogu liikmeks Erakond Res Publica nimekirjas kandideerinud esimene valimata jäänud kandidaat Tiina Brock, kes asub Teet Kallasvee asemele.

Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 19 lg 1, 2 p 3 ja § 20, kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse § 20 lg 2, Haapsalu linna valimiskomisjoni 21.10.2005 otsuse nr 26, 21.11.2005 otsuse nr 32 ning Kaido Antsve, Raimond Lunev’i ja Mihkel Mutt’i 25.03.2008 isiklike avalduste alusel, Haapsalu linna valimiskomisjon otsustas 27. märtsi 2008 otsusega nr 39:
1.	Peatada Haapsalu Linnavolikogu liikme Kaido Antsve (Erakond Res Publica) volitused tema avalduse alusel alates 25. märtsist 2008 kuni 25. juunini 2008. Lugeda Haapsalu Linnavolikogu liikmeks Erakond Res Publica nimekirjas kandideerinud esimene valimata jäänud kandidaat Nelli Naison, kes asub Kaido Antsve asemele.
2.	Peatada Haapsalu Linnavolikogu liikme Raimond Lunev’i (Erakond Isamaaliit) volitused tema avalduse alusel alates 25. märtsist 2008 kuni 25. juunini 2008. Lugeda Haapsalu Linnavolikogu liikmeks Erakond Isamaaliit nimekirjas kandideerinud Margus Maiste, kes asub Raimond Lunevi asemele.
3.	Peatada Haapsalu Linnavolikogu asendusliikme Mihkel Mutt’i (Erakond Isamaaliit) volitused tema avalduse alusel alates 26. märtsist 2008 kuni 26. juunini 2008. Lugeda Haapsalu Linnavolikogu liikmeks Erakond Isamaaliit nimekirjas kandideerinud Terje Konsap, kes asub Mihkel Mutt’i asemele.

Küsimused E. Kalevile.
Volikogu liige Urmas Sukles (1). Vaatasin nimekirja ja kus on Tõnis Siir?
Vastas E. Kalev. Tõnis Siir teatas oma loobumisest. Ta ei soovi asuda volikogu asendusliikme kohuseid täitma. Järgmine asendusliige oli Tõnis Padu, kes samuti teatas oma loobumisest, kuna täidab ametniku ülesandeid. Sellest tulenevalt on järgmine asendusliige Margus Maiste.

Volikogu liige Urmas Sukles (2). Mul oli võimalus vestelda Tõnis Siiriga, kui sain teada, et palju volinikke on emigreerunud. Ka tema oli emigreerunud Egiptusesse ja ma õnnitlesin teda volikogu liikmeks saamise puhul. Ta oli siiralt üllatunud ja ei teadnud sellest mitte midagi.
Kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest (koks) lugesin, et volikogu asendusliige peab kirjalikult loobuma oma volitustest asendusliikmena. Kuidas on T. Siir, kes ei teadnud mitte midagi, on äkki kirjalikult loobunud?
Vastas E. Kalev. Koks ei sätesta loobumise puhul kirjalikku avalduse olemasolu, on öeldud „loobub“.
Konsulteerisin selles küsimuses ka Vabariigi valimiskomisjoniga ja nad toetasid minu seisukohta. T. Siir on väljendanud oma soovi kahele tunnistajale, lisaks lühisõnumiga minu telefonile.

Volikogu liige Urmas Sukles (3). Piiks-piiks ja raha tuleb!
Koks-is on kirjas, et üksikkandidaat teatab oma loobumisest kirjalikult. Kuidas sellest aru saada?
Vastas E. Kalev. Tehakse vahet koksi § 19 alusel loobumisest ja § 18 alusel loobumisest. § 18 on volikogu liikme volituste lõppemine, § 19 käsitleb volikogu liikme volituste peatamist.
T. Siir võib esitada kõnealuse linna valimiskomisjoni peale, kui puudutatud isik, kaebuse.

Volikogu liige Urmas Sukles (4).
Kas antud juhul on Tõnis Siir puudutatud isik või on kogu Haapsalu linna rahvas puudutatud isik? Mina küll tunnen ennast puudutatuna, kui seadust väänatakse.
Vastas E. Kalev. Antud juhul on saanud hääli Tõnis Siir ja kellegi teise huve see ei riku.

Volikogu liige Mati Seppi (1).
Mainisite, et T. Siir on peatanud oma asendusliikmeks olemise § 18 ja § 19 alusel, aga koks-is on, et asendusliikme sätestab § 20. Mille alusel on peatanud Tõnis Siir?
Vastas E. Kalev. Asendusliige võib ka loobuda oma õigusest saada volikogu liikmeks. Seda, mil viisil või vormis ta loobumisest teatab, ei ole koks sätestanud.

Volikogu liige Urmas Sukles (5). Kas valimiskomisjon korraks kinnitas Tõnis Siiri volikogu liikmeks?
Vastas E. Kalev. Ei, sellepärast, et enne otsuse tegemist oli teada, et T. Siir tahab loobuda.

Istungi juhataja Arder Väli kuulutas välja vaheaja, et õiguskomisjon saaks koos linna valimiskomisjoniga asjaolusid selgitada.

Vaheaeg kell 14.06-14.14.
KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi informatsiooni.
Ühisarutelul ei suutnud me õigusrikkumist tuvastada. Õiguskomisjoni liikmete arvamused olid: Madis Kütt ja Jaanus Karilaid avaldasid seisukohta, et kui on Vabariigi valimiskomisjoniga sel teemal konsulteeritud ja kooskõlastatud, siis meie ei näe rikkumisi. Alo Lõps jäi erapooletuks; Mati Seppi oli vastu, sest tema näeb rikkumisi ja probleem on tema jaoks segane.

KUULATI istungi juhatajat Arder Välit. Praegu valimiskomisjoni otsuse muutmiseks alust ei ole.
Arutati juhatuse esitatud päevakorda.
Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.
Saalis 21 volikogu liiget.

Häältega poolt 21 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 30. istungi päevakord:
1. Haapsalu Linnavolikogu kultuurikomisjoni liikme kinnitamine
Ettekandja				kultuurikomisjon

2. Haapsalu linna eelarvest kultuuritoetuste eraldamise kord
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon
	
3. Sadama nime määramine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

4. Akvatooriumi piiride kooskõlastamine	
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon

5. Arendusprojekti „Lihula mnt 12, Haapsalu hoone väljaarendamine regionaalseks haridus- ja loomekeskuseks“ omafinantseerimise tagamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

6. Loa andmine rahaliste kohustuste võtmiseks
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

7. Haapsalu Linnavolikogu 17.06.2005 otsuse nr 199 „Haapsalu linna valimiskomisjoni moodustamine” muutmine“
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon

8. Informatsioon Haapsalu linna 2007. a reservfondi kasutamise kohta
Ettekandja				linnavalitsus

9. Haapsalu Linnavolikogu esimehe valimine

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu Linnavolikogu kultuurikomisjoni liikme kinnitamine

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku ettekannet.
Ettepanek kinnitada Tiina Brock kultuurikomisjoni liikmeks. Nõusolek on olemas.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 21 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 197 „Haapsalu Linnavolikogu kultuurikomisjoni liikme kinnitamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna eelarvest kultuuritoetuste eraldamise kord

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Haapsalu Linna eelarvest kultuuritoetuste eraldamise kord kehtib alates 05.10.2004 ja on hetkel kinnitatud linnavalitsuse korraldusega. Kehtivas korras ettenähtud kultuuritoetuste eraldamise süsteem ei vasta enam tegelikele vajadustele. 2004. aastast kehtiva Korra kohaselt tuleb toetuse saamiseks Kultuurikomisjonile reeglina hiljemalt eelneva aasta 15. novembriks esitada vormikohane avaldus. Toetus eraldatakse järgmisel eelarveaastal. Selleks kuupäevaks oodatakse taotlusi nii kultuuriürituste organiseerimiseks, kollektiivide kui üksikisikute toetamiseks; jooksvalt võib esitada taotlusi toetuse reservist.

Tagamaks toetuste ühtlasema jaotumise kogu aasta lõikes ning ka selliste ürituste toimumise, mida ehk aasta võrra ette ei planeerita, oodatakse uue Korra kohaselt taotlusi tegevustoetustele so toetustele kollektiividele kord aastas, 31. detsembriks, taotlusi ürituste ja ettevõtmiste toimumise toetamiseks aga neljal korral aastas. Uued taotluste esitamise kuupäevad on 15. jaanuar, 15. aprill, 15. juuli ja 15. oktoober, igal korral oodatakse taotlusi esitamise kuupäevale järgneval perioodil toimuvate ettevõtmiste toetamiseks. St 15. jaanuariks on oodatud jaanuarist aprilli lõpuni toimuvate ürituste toetamise taotlused, 15. aprilliks maist juuli lõpuni toimuvate ürituste toetamise taotlused jne. Kultuurikomisjon vaatab esitatud toetusetaotlused läbi kuu aja jooksul taotluse esitamise tähtajast. Linnapoolne toetus kultuuriürituste organiseerimiseks ei ületa 50% ürituse läbiviimise või osavõtu kuludest.

Toetuse eraldamise otsustab linnavalitsus kultuurikomisjonilt saadud ettepaneku põhjal. Kultuurikomisjon võtab ettepaneku kujundamisel aluseks kultuurikollektiividelt saadud taotlused ja dokumendid ning linnaeelarves seltsitegevuse ja kultuuriürituste toetuseks ettenähtud summad arvestades taotluste juures ka vajadusega toetuste eraldamiseks järgnevatel toetuse eraldamise kordadel.

Toetus eraldatakse sihtotstarbelisena ja fikseeritakse toetuslepinguga. Toetuslepingus sätestatakse toetuse sihtotstarve ja summa, toetuse eraldamise aeg ja kasutamise aeg, poolte õigused ja kohustused, vastutuse lepingu rikkumise korral ning toetuse kasutamise aruande esitamise tähtaeg. Järgnevate toetuste taotlemise oluliseks eelduseks on õigeaegselt esitatud varem saadud toetuste kasutamise aruanded.

Käesoleva Korraga on eelnevalt tutvunud ja oma ettepanekuid teinud Haapsalu linna kultuurikollektiivid ja antud valdkonnas aktiivselt tegutsevad inimesed. Viimase redaktsiooni on heaks kiitnud LV kultuurikomisjon.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi. Kaks kuud tagasi võtsime vastu ühe teise korra, kus oli väga peensusteni erinevaid nõudeid. Kas ei oleks otstarbekas ka siin välja tuua analoogsed nõuded?
Vastas I. Danilov. Päris sarnaselt need korrad käsitletavad ei ole. Kui spordiringidele taotletakse toetusi, siis need spordiringid tegutsevad aasta läbi. Mis puudutab kultuurikollektiive, siis nemad esitavad need andmed aruannetega. Mis puudutab kultuuriüritusi, siis neid võivad väga paljud isikud ja organisatsioonid korraldada. Selles mõttes on väga raske väga konkreetseid kriteeriume ette panna. Aselinnapea Talis vare juhtimisel on mõlemad korrad välja töötatud ja päris pädev ma hetkel vastama ei ole.

KUULATI rahanduskomisjoni liikme Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud. Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud. Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 21 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 57 „Haapsalu linna eelarvest kultuuritoetuste eraldamise kord“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Sadama nime määramine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Nagu enamuses linnades, nii on olnud Haapsalu linnaosadelgi omad nimed. Samuti on olnud oma nimed ka linn ümbritseva mere üksikutel osadel – lahesoppidel, väinadel ja väikesaartel.

Haapsalu loodepoolse, neemedel asuva linnaosa nimedes peegeldub siin kunagi elanud rannarootslaste keelepruuk. Maakerke tulemusel neemikuks muutunud väikesaarte rivi igal üksikul maanukil on olnud oma nimi, enamasti on liitnime üheks osaks rootsi keelest pärinev holm – saar. Samal põhjusel sisaldavad saarte (neemede) vaheliste merekäärude nimed rootsikeelset sõna viik – laht.

Uutele sadamatele nimede otsimisel on sobiv kasutada siin kunagi kasutusel olnud toponüüme, neid taaskasutusse tuues loome eelduse linna kujunemisloo paremaks mõistmiseks. Haapsalu jahisadamast linna poole jäävat väikest lahesoppi on tuntud Veskiviigina. Veskiviik ulatus sügavalt Holmi ja Sadama tn vahelisele alale, tänaseks on enamus kunagisest lahesopist täidetud. Holmidel asunud kaluriküla juures oli mitu pukktuulikut, ilmselt on just need andnud merekäärule nime.

Veel Haapsalu holmidepealse linnaosa kohanimesid:
Bürgermeistri holm, Suurholm, Krimmi holm, Pikkholm, Uuesadama holm, Vasikaholm, Mariaholm, Veskiholm, Sahhalin, Kastinina, Kaiserort, Kuinudd, Bergfeldt, Suur viik, Väike viik, Inglisild, Kuradisild.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 21 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 58 „Sadama nime määramine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Akvatooriumi piiride kooskõlastamine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Käesolevaga tehakse ettepanek määrata rajatavale sadamale akvatooriumi piiride kooskõlastus. Nähtuvalt MKM pöördumisest on piiripunktid kooskõlastatud Veeteede Ametiga. Rajatav sadam hakkab paiknema ka üldplaneeringu kohaselt sadamaalana ettenähtud piirkonnas ning külgneb Suur-Holmi sadamaga.
Antud otsuse näol on tegemist haldusmenetluse seaduse § 16 sätestatud kooskõlastusega, mis on oma iseloomult toiming, millega ei tekitata, muudeta ega lõpetata isiku õigusi ega kohustusi. Samas ei keela haldusmenetluse seadus haldusorgani poolt tehtud otsustust vormistada volikogu otsusena. Otsustuse akvatooriumi piiride muutmise kohta teeb Vabariigi Valitus Majandus- ja Kommunikatsiooniministri ettepanekul.
Linnavalitsus teeb ettepaneku kooskõlastada MKM ettepanek ja eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Urmas Sukles (1). Sadama maa peab olema tootmismaa. Praegu on vana sadama maa ärimaa. Kas me ei hüppa ajas ette ja kooskõlastame akvatooriumi sadamale, mida nagu ei ole praegu?
Vastas T. Hein. Tegemist on vaid ühe etapiga. Kõik, mida seadus nõuab, seda ka tehakse.

Volikogu liige Urmas Sukles (2). Vaadates akvatooriumi pilti, olen hämmingus, et esined selle pildiga. Mõni aeg tagasi kooskõlastasime ühe teise akvatooriumi. Seda pilti kõrvutades teise sadama akvatooriumiga. Ma ei näe, kuidas peaksid jahid pääsema sinna sadamasse, kui ees on sinu kooskõlastatud rajatised?
Vastas T. Hein. On kaks võimalust, kas need rajatised võetakse vastava otsuse põhjal maha või süvendatakse ümber selle rajatise uus laevatee. Küsimus on praegu kaalumisel jahisadama omanike poolt.

Volikogu liige Urmas Sukles (3). Juba eelmisel ja üle-eelmisel volikogu istungil ütlesin, et antud situatsioonis näen kõige paremat lahendust, et linn osaleks omavahenditega uue laevatee rajamisel. Kas linn on astunud samme, et tellida keskkonnamõjude hindamise või kas on alustatud vajalikke protseduure?
Vastas T. Hein. Ei, me ei ole alustanud protseduure. Kui jahisadam teeb ettepaneku koostööd teha, siis kaalume linnavahendite kasutamist.

Volikogu liige Urmas Sukles (4). Kas sellel suvel tulevad sinna akvatooriumisse külalisjahid?
Vastas T. Hein. Arvame, et tulevad.

Volikogu liige Arder Väli (1). Kas eelnõus toodud koordinaadid ühtivad Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esitatud koordinaatidega?
Vastas T. Hein. Mul ei ole alust kahelda, et ei ühti. Jah, ühtivad.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Juhtivkomisjonil ei olnud põhjust kahelda koordinaatide õigsuses, sest esitajaks on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ja Veeteede Amet, kes on oma ala spetsialistid ja teavad, mida esitavad. Meilt nõutakse ainult kooskõlastamist.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 21 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 198 „Akvatooriumi piiride kooskõlastamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Arendusprojekti „Lihula mnt 12, Haapsalu hoone väljaarendamine regionaalseks haridus- ja loomekeskuseks“ omafinantseerimise tagamine

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Soovin vastata Urmas Suklese küsimusele, mis puudutas sadama maa küsimust. Jaanuarikuus on esitatud linnavalitsusele taotlus detailplaneeringu algatamiseks ja menetlemise käigus muutub sadama maa ärimaaks.

Haapsalu linn peab haridusvaldkonna üheks suureks tugevuseks Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledžit, kui kvaliteetse kõrghariduse ja täiendkoolituse pakkujat ja haridus- ja nõustamiskeskuse (HariN) loojat regioonis. Kolledžit kaasatakse linna haridusvaldkonna arengusuundade kavandamisesse ning koostöös tõhustatakse läbi uurimis- ja arendustegevuse haridusvaldkonna juhtimist. Haapsalu Linnavalitsuse ja kolledži vahel on sõlmitud 31.01.2008 koostööleping, millega on võetud pikaajaline eesmärk ühiselt kasutada hoonet Lihula mnt 12 Haapsalus ning teha ettevalmistusi ja koostööd hoone ümberprojekteerimiseks ja -ehitamiseks ning selleks vajalike ressursside leidmiseks.

Haapsalu Linnavalitsus omalt poolt on igati aidanud kaasa kolledži arendamisele ja jätkusuutlikkuse tagamisele ning vastastikune hea koostöö jätkub kindlasti ka edaspidi. Linnavalitsus on andnud vastavalt kolledži vajadustele aasta-aastalt kasutada üha suurema hoone osa ning toetab kolledžit hoone halduskulude eest tasumisel. Linn andis Haapsalu Gümnaasiumi õpilaskodus kolledži tudengite kasutada 30 kohta.
Linna arengukava (2007-2011) kohaselt planeeritakse lähiaastatel suuremahulisi investeeringuid hariduse valdkonnas, parandamaks haridusasutuste õpi- ja töökeskkonda hoonete ja territooriumite kaasajastamise kaudu. Haapsalu Linnavalitsus on valmis 2009. aasta eelarvesse planeerima toetuse Lihula mnt 12 hoone väljaarendamiseks regionaalseks haridus- ja loomekeskuseks. Haapsalu linna kaasfinantseeringuna 60 miljoni krooni suuruses ühisprojektis on arvestatud maksimaalselt 5% kogu arendusprojekti mahust, kuid mitte rohkem kui 3 milj krooni. Kavandatavasse hoonekompleksi koondub õpe kahel tasandil: kõrgharidus ja üldharidus Haapsalu Nikolai Kooli näol, mis saab ühtlasi kolledži õpetajakoolituse praktikabaasiks. Lisaks koondub kompleksi tegevõpetajate, lastevanemate ja õpilaste pedagoogilis-psühholoogiline nõustamine ja käsitööinimeste loometegevus.

Projekti maksimaalseks kogumaksumuseks on 60 000 000 krooni ning projekti realiseerimine toimub 2008. ja 2009. aastal.

Linna kohustuste kokkuvõte esialgsete auditeerimata andmete põhjal.

Aasta lõpu seisuga on Haapsalu linna konsolideerimata laenukoormuse arvestuse aluseks olevate kohustuste suurused (auditeerimata) järgmised:
Lühiajalised kohustused - 20 183 970 kroon
•	sh võlad hankijatele ja töövõtjatele 8 560 974 krooni;
•	sh muud kohustused ja ettemaksed 7 494 622 krooni;
•	sh laenukohustused 4 128 374 krooni.
Pikaajalised kohustused - 42 357 532 krooni
•	sh Saadud pikaajalised ettemaksed 70 527 krooni;
•	sh Saadud pikaajalised laenud 42 287 006 krooni.

Kokku kohustuste maht 2007. aasta lõpu seisuga on 62 541 502 krooni.
Haapsalu linna puhastatud (ilma sihtotstarbeliste toetusteta) eelarve tulude maht on 2008. aasta eelarves planeeritud 159 678 300 krooni, mis teeb kohustuste suhteks puhastatud eelarve tuludesse 39,2%. Linna- ja vallaeelarve seaduse kohaselt on omavalitsuse lubatud maksimaalne kohustuste suhe 60%.
Eelnevat arvestades on Haapsalu linnal kehtivast seadusest tulenevalt võimalik suurendada kohustuste mahtu maksimaalselt 95 807 000 kroonile ehk võtta täiendavalt veel kohustusi maksimaalselt summas 33 265 500 krooni.

Kohustuste suurenemist on 2008. aasta eelarves planeeritud 5 160 000 krooni, millest
•	arendusprojekti „Staadionikompleksi rekonstrueerimine“ omafinantseeringu katmiseks 1 860 000 krooni;
•	lasteraamatukogu hoone remondi omafinantseeringu katmiseks 2 300 000 krooni
Kohustuste vähendamisena on planeeritud:
•	kapitaliliisingute tagasimaksed summas 60 000 krooni;
•	võetud laenude tagasimakseid 4 040 000 krooni.
Seega on 2008. aasta eelarvesse planeeritud neto laenukohustuste suurenemiseks 1 060 000 krooni.
Täiendavalt on Linnavalitsus valmistanud ette kaks suuremat investeerimisprojekti, milles linn peab võtma kohustusi omafinantseeringute katmisel.
1.	Arendusprojekti (esitatud käesoleva eelnõuga) „Haapsalu promenaadi kaldarajatiste rekonstrueerimine“ kogumaksumus on 60 000 000 krooni, millest linna poolne kohustus kaasfinantseerimiseks 9 000 000 krooni.
2.	Arendusprojekt “Haapsalu Kultuurikeskuse renoveerimine” kogumaksumus 68 000 000 krooni, millest linna poolne kohustus omafinantseerimiseks 19 000 000 krooni.
Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledži eestvedamisel on valminud arendusprojekt Lihula mnt 12 hoone väljaarendamiseks regionaalseks haridus- ja loomekeskuseks. Selles projektis on Haapsalu linna osaluseks kavandatud maksimaalselt 3 000 000 krooni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige U. Sukles. Kuidas linna eelarve täitub?
Vastas I. Danilov. Jaanuarikuuga täitus linna eelarve tulumaksupool üle, veebruarikuuga ka pisut üle. Praegu oleme graafikust ees.

KUULATI rahanduskomisjoni liikme Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 21 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 199 „Arendusprojekti „Lihula mnt 12, Haapsalu hoone väljaarendamine regionaalseks haridus- ja loomekeskuseks“ omafinantseerimise tagamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Loa andmine rahaliste kohustuste võtmiseks

KUULATI linnasekretär Erko Kalevi ettekannet.
Eelnõu esitamise vajadus tuleneb soovist jooksvalt uuendada igapäevaseks tööks vajalikke tehnilisi vahendeid. 2008. aastal on vajadus hankida vähemalt 1 uus kontorikombain, mis oleks suuteline rahuldama terve korruse kasutajate vajadused. Lisaks lõppevad osaliselt ka arvutite rendilepingud. Eeldatavad hanked on planeeritud aprill kuni mai.
Linnavalitsus palub lubada Haapsalu Linnavalitsusel võtta rahalisi kohustusi ja sõlmida kontoritehnika rentimiseks rendilepinguid 2008. aastal maksumuses koos käibemaksuga mitte üle 400 000 krooni ja tähtajaga kuni kolm aastat.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni liikme Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 21 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 200 „Loa andmine rahaliste kohustuste võtmiseks“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Haapsalu Linnavolikogu 17.06.2005 otsuse nr 199 „Haapsalu linna valimiskomisjoni moodustamine” muutmine“

KUULATI linnasekretär Erko Kalevi ettekannet.
Muuta ja asendada Haapsalu Linnavolikogu 17.06.2005 otsuses nr 199 punktis 2.3 nimi „Anne Kikajon“ nimega „Anne Pääsuke“.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaid kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul. Õnnitleme abiellumise puhu!

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud. Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 21 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 201 „Haapsalu Linnavolikogu 17.06.2005 otsuse nr 199 „Haapsalu linna valimiskomisjoni moodustamine” muutmine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Informatsioon Haapsalu linna 2007. a reservfondi kasutamise kohta

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet (protokolli lisa).
Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

OTSUSTATI:
võtta Informatsioon Haapsalu linna 2007. a reservfondi kasutamise kohta teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 9

Haapsalu Linnavolikogu esimehe valimine

KUULATI istungi juhatajat Arder Välit, kes palus volikogu liikmetel esitada volikogu esimehe kohale kandidaate.

Volikogu liige Jaanus Karilaid. Head kolleegid! Kõik, mis ma praegu räägin, on seotud volikogu liikme kandidaadi ülesseadmisega.
Volikogul on suur roll linnakodanike teenimisel. Eelkõige on volikogu liikmed teenrid. Sellest peaks lähtuma iga volikogu liige. Selles mõttes mind häiris täna volikogu liikme Urmas Suklese positsioon asendusliikmete suhtes. Tänan, et olite nii julged ja tulite volikogusse. Kõige hullem on see, et kui ma palusin volikogu kantseleil näidata meie volikogu puudumise lehte, siis oli just Urmas Sukles see, kes on üks suurimaid puudujaid ja minu arvates ei näita see just suurimat armastust linnakodanike suhtes. Igal juhul ei tohi me lubada tulevikus, et istungil on tühjad toolid ehk loeme istungi ajal kollast kirjandust. On kolm põhitegijat: kodanike kaasamine linna juhtimisse, mida saab alati kavandada. Volikogu peab rohkem pakkuma ideid ja lahendusi ja rohkem selgitama oma otsuseid. Väga tähtis volikogu roll on volikogu otsuste selgitamine. Samuti volikogu otsuste täitmise kontroll. Et kõik ellu viia, on vaja distsipliini. Sellist puudumiste jada ei tohi enam juhtuda. Arvan, et enam ei juhtu ka.

Teiseks tahan Arder Välit ja Isamaa Liitu ja Res Publicat tänada, et oleme siiamaani tegutsenud aumehe ja julguse printsiibil. Oleme võtnud ühiselt vastu arengukava, linna eelarve. Oleme vajadusel vahetanud täitevvõimu juhte, teinud seda ühiselt ja pole ükski hääl jäänud kaduma. Oleme koos valinud revidendi ja ilma Haapsalu hääleta ei oleks Toomas Hendrik Ilves president. Oleme koos teinud suuri asju ja alati n meie kokkulepped pidanud.

Tahan tänada Arder Välit ka selles mõttes, et poolteist kuud tagasi saime kokku linnapea kabinetis ja Arder õnnistas Andreas Rahuvarmi ja andis talle oma toetuse, kui andekale ja noorele mehele. Mul on hea meel, et me leppeid pole muutnud. Ja tean, et sa aumehena ka leppeid täidad, sest vastasel juhul oleksid sa meile seda öelnud. 

Istungi juhataja Arder Väli vabandas ja tänas heade sõnade eest, kuid juhtis Karilaiu tähelepanu asjaolule, et temalt oodatakse hetkel volikogu esimehe kandidaadi esitamist.

Jätkas Jaanus Karilaid. Mul on õigus põhjendada oma valikut. Julguse ja aumehelikkuse printsiibist, mis on tänast koalitsiooni koos hoidnud, esitan volikogu esimehe kandidaadiks Andreas Rahuvarmi. Kirjalik nõusolek olemas.

KUULATI volikogu liiget Mati Seppit. Austatud pragune esimees! Austatud tulevane esimees! Austatud vanad volikogu liikmed! Austatud uued volikogu liikmed! Austatud linnavalitsus!
Sütitav oli see eelmine kõne ja võib-olla peaks iga volikogu istungi päevakorras olema volikogu esimehe valimine, siis on kõik liikmed kohal. Ühe asja unustas eelkõneleja ära: kindlasti on volikogu esimehel vaja tugevdada kodaniku ühiskonda.

Volikogu Reformierakonna fraktsiooni poolt esitan volikogu esimehe kandidaadiks kauaaegse volikogu aseesimehe, kes volikogu liikmete tähestikulises nimekirjas on esimene; Arder Väli on viimane. See oleks nagu mingid kaaned. On ka Aigro kirjalik nõusolek.

Rohkem ettepanekuid ei esitatud.
Häältega poolt 21 volikogu liiget suleti kandidaatide nimekiri.

KUULTI Andreas Rahuvarmi.
Austatud volikogu! Olen andnud ise nõusoleku kandideerimiseks, siis annan ka oma lubaduse, kui see peaks nii minema, volikogu esimehe ametit siiralt, väärikalt ja ausalt pidada. Mitte teid alt vedada – koalitsioonipartnerid ega ka teid, lugupeetud opositsioon, ega ka mitte valijaid. Olen teie teenistuses.

KUULATI Kalju Aigrot.
Lugupeetud volikogu uued liikmed ja asendusliikmed! Kõik on tuttavad. Näete täna üle hulga aja tõsist volikogu. Kui on valimised, siis olgu valimised! Reformierakonna fraktsioon leidis, et ei ole põhjust mitte välja panna oma kandidaati ja selleks osutusin mina.

Miks ma nõustusin, on küsimus selles, et sügavalt on riivanud hinge Haapsalus nende volikogu valimistega tekkinud tendents, et kusagil kaugel erakonna kontoris leitakse üks kandidaat – ta võib hea mees olla – kuid Haapsalu inimesed ei vääri seda, et ilma nendeta asju otsustatakse. Südametunnistus on just seal, täpselt õiges kohas, kus on.

Valimised ongi sellised, kus inimene peab kuulama oma südametunnistust, mitte ainult seda, mida kontor ütleb.

Aitäh!

Istungi juhataja Arder Väli andis sõna Haapsalu linna valimiskomisjonile, kellele tegi ettepaneku täita ka häältelugemiskomisjoni ülesannet.

KUULATI linna valimiskomisjoni esimeest Erko Kalevit, kes tutvustas salajase valimise protseduuri, tutvustas vastavaid seaduste paragrahve ja hääletamise korda.

Küsimusi E. Kalevile ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli kuulutas välja 5 minutilise vaheaja volikogu esimehe kandidaatide nimede kandmiseks valimissedelitele. Häältelugemiskomisjon pidas koosoleku ja valis häältelugemiskomisjoni esimeheks Erko Kalevi, sekretäriks Maret Zeemanni, liikmeks Aime Villau (protokoll nr 01 käesoleva protokolli lisa).

Häältelugemiskomisjon kandis tähestikulises järjekorras volikogu esimehe kandidaatide nimed valimissedelitele ja anti volikogu liikmetele nimekirja alusel allkirja vastu.

Häältelugemiskomisjon kontrollis valimiskasti ja pitseeris selle volinike ees.

Salajane hääletamine.

Istungi juhataja Arder Väli kuulutas hääletamise lõppenuks. Häältelugemiskomisjon luges hääled avalikult kohe peale hääletamise lõppemist (protokoll nr 02 käesoleva protokolli lisa). Aigro Kalju sai 9 poolthäält, Rahuvarm Andreas sai 12 poolthäält.

Seega osutus linnavolikogu esimeheks valituks Andreas Rahuvarm.

Proteste hääletamise läbiviimise kohta peale hääletamise tulemuste teatavaks tegemist ei esitatud.

Lahkusid volikogu liikmed Urmas Sukles ja Aidi Vallik. Osaleb 19 volikogu liiget.

Ühehäälselt (poolt 19, vastu ei hääletatud) kinnitati häältelugemiskomisjoni 28.03.08 protokoll nr 02.
Istungi juhataja Arder Väli luges ette volikogu otsuse eelnõu.
Küsimusi ega proteste ei esitatud.

Istungi juhataja Arder Väli pani hääletamisele valimistulemuse kinnitamise, Andreas Rahuvarmi Haapsalu Linnavolikogu esimeheks valimise kohta, volikogu otsusega.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 202 „Haapsalu Linnavolikogu esimehe valimine“ (protokolli juures).

Haapsalu Linnavolikogu esimeheks valitud Andreas Rahuvarm tänas volikogu usalduse eest!

Arder Väli
Volikogu esimees