VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								30. mai 2008 nr 33

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.53.
Juhatas volikogu esimees Andreas Rahuvarm.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa ...volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed: Terje Konsap, Urmas Sukles.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Aivar Sein, aselinnapea Talis Vare (registreerimisleht lisatud).

Volikogu esimees Andreas Rahuvarm teatas:
•	volikogu liikme Andres Ammase volituste peatumise pikendamisest kuni 1. septembrini 2008 (linna valimiskomisjoni 02.05.08 otsus nr 42);
•	volikogu liige Kalju Aigro teatas juhatuse koosolekul soovist kuulata linnavalitsuse vastust arupärimisele juunikuu istungil, mil linnavalitsus on kogunud täiendava informatsiooni Metsakalmistu puude mahavõtmise kohta.

Arutati juhatuse esitatud päevakorda.

KUULATI õiguskomisjoni esimeest Jaanus Karilaidi, kes palus päevakorrast võtta välja eelnõu „Munitsipaaleluruumide võõrandamine“. Küsimus on strateegiline ja on põhjustanud rohkem küsimusi kui vastuseid. Eelnõu istungi päevakorrast täna kahju ei tekita. Õiguskomisjon pidas vajalikuks võtta veel aega ja tulla volikogu ette selle küsimusega natuke hiljem.

Häältega poolt 19 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 33. istungi päevakord:

1. Haapsalu linna 2008. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon
2. Haapsalu linna munitsipaallasteaedade põhimääruste kinnitamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon
3. Haapsalu linna munitsipaallasteaedades õppetasu ja toidukulu maksmise kord
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kultuurikomisjon

4. Rekonstrueerimistööde teostamiseks vahendite laenamine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon
5. Arendusprojekti „Haapsalu kultuurikeskuse rekonstrueerimine“ omafinantseerimise tagamine, rekonstrueerimistööde hanke korraldamine“
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon
6. Kinnisasja omandamine (Raudtee tn 16, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			õiguskomisjon
7. Maa munitsipaalomandisse taotlemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
8. Detailplaneeringu kehtestamine (Uus-Sadama tn 25, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
9. Detailplaneeringu algatamine (Kiltsi tee, Ungru tee ja maaüksuse „Paralepa rand ja puhkeala“ vaheline ala)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
10. Detailplaneeringu kehtestamine (Sadama tn 30, Haapsalu)
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			kommunaalkomisjon
11. Haapsalu linna 2008. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine
Ettekandja				linnavalitsus
Kaasettekandja			rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna 2008. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea  Martin Schwindti ettekannet.
Lisaeelarve täiendavate kuludena on planeeritud staadioni investeeringute suurenemine mahus 3 390 000 krooni. Vahendid täiendavateks investeeringuteks on kavas katta laenu arvelt.
Esialgse 2006. a kontrolleelarve järgi oli kavandatud Norra projekti maksumuseks 11 461 000 krooni.
Ehitustööde kallinemise ja täiendavalt teostatava spordiväljakute valgustuse ehituse tulemusel osutus projekti kogumaksumuseks 14 857 000 krooni.
Haapsalu staadioni rekonstrueerimise käigus ehitatakse välja kolm tenniseväljakut, kunstmuruga jalgpalli harjutusväljak, rekonstrueeritakse olemasolev jalgpalliväljak, luuakse võrkpalli mängimise võimalus, parandatakse korvpalli mängimise võimalust, rajatakse kettaheitesektor, rekonstrueeritakse laohoone. Lisaks remonditakse piirdeaed ja ehitatakse välja valgustus. Norra investeeringu toetusena saab linn 9 607 000 krooni. Omaosalusena oleme kohustatud investeerima 5 250 000 krooni, mis teeb ca 35% projekti maksumusest.

Tegi ülevaate tulude laekumisest (PowerPoint arhiivis). Võib täheldada maksumaksjate arvu vähenemist, keskmine tulu ühe maksumaksja kohta on kasvanud. Kokku on tulu laekumisel paljuütlevaks kolmas kvartal, aga tänased prognoosid on kindlasti sellised, et ülelaekumist kindlasti ei teki. Esimesed viis kuud on ülelaekumised ja aasta ulatuses suureks bessimismiks põhjust ei ole.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
A. Väli - milline prognoos tuvastas, et 3 390 000 kr läheb maksumus suuremaks?
Vastas M. Schwindt – Norra projekti eelarve koostati 2006. a alguses. Kõik tööprotsessid võtsid aega 2008. a alguseni. Peale konkreetset otsust kuulutasime välja hanke, hanke tulemused olid selle võrra suuremad, kui esialgu eelarvesse sai planeeritud. Mitte ainult hinnad ei ole suuremad, vaid lisandusid ka täiendavad elektritööd (valgustuse osas) ja summa tuli läbiviidud hankest.

A. Lõps – millises mahus tehakse elektritöid ja kui otstarbekas see on?
Vastas M. Schwindt – täpseid numbreid mul hetkel ei ole. Otstarbekas on põhjusel, et tagab parema turvalisuse ja õhtutundidel ajaliselt pikema kasutusvõimaluse.

A. Lõps (2) - kui täpsed olid pakkumised ja kas need on võrreldavad ja pakkujaga läbi räägitud?
Vastas M. Schwindt – see nii lihtne ei ole, et iga pakkujaga saame kaubelda. Vastav käitumise kord on konkreetne.

Linnapea I. Danilov – tööd, millised 2006. a telliti, ei kallinenud oluliselt, aga tuli teha valik, kas ehitada odavamalt ilma valgustuseta või ühel ajal kaevata taas staadion üles selleks, et ehitada valgustus. Põhikallinemine on staadioni valgustuse arvelt. Selliselt saaksime kõik staadioni heaks töö sujumiseks täismahus tehtud.

M. Seppi – kas on otstarbekas paigaldada staadionile 600 tuh kr eest valgustusposte? Kas mujalt ei saaks odavamalt?
Vastas M. Schwindt – valgustusprojekti on teinud spetsialistid ja nii on ka hange läbi viidud. Eeldame, et see on läbi hanke kõige soodsamalt saadud. Kui projekteerijad on selliselt ette näinud, siis ilmselt on nii ka vajalik, et kõik vastaks tehnilistele tingimustele.

K. Aigro – kas oleksite nõus seitsmest kolmele kõige odavamale pakkujale teatama linnale sobivama hinna ja andma nädalajagu päevi, et pakkujad saaksid otsustada, kes saab hinda alla lasta?
Vastas M. Schwindt – ei oska kommenteerida, see on riigihanke protseduuride teema.
Aselinnapea T. Hein – tegemist on fondide rahaga ja peame käituma ettenähtud protseduuridele vastavalt.
Linnapea I. Danilov – hetkel oleme esitanud sellise eelarve. Täna on antud volikogule selline eelnõu. Kas saame tulevikus kaubelda – võib olla, et saame.

A. Väli (2) - milliste kriteeriumite põhjal otsustati selle riigihanke võitja kasuks?
Vastas M. Schwindt – hind oli põhiline kriteerium.

suureneb laenu arvelt. Me tõstame küll kulusid, kuid samas on neid kulusid vaja finantseerida. Täiendavaid vahendeid on vaja investeeringuteks ja nende katteks on ettepanek võtta laenu.

M. Seppi (2) – kes võitis hanke?
Vastas M. Schwindt – võitis Koger&Partnerid.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Komisjonis küsimusi, mis praegu tõstatati, koosolekul ette ei tulnud. Isiklik seisukoht valgustuse osas – kui teha hästi, siis tõepoolest ka hästi.
Ettepanek lõpetada eelnõu esimene lugemine ja suunata teisele lugemisele. Muudatusettepanekud esitada ühe tunni jooksul.

Küsimused kaasettekandjale.
A. Väli – mis pakkumusmenetluse alusel viidi läbi riigihange?
Vastas H. Tuulberg – ei ole uurinud.

OTSUSTATI lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekute esitamine ühe tunni jooksul kella 15.25.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna munitsipaallasteaedade põhimääruste kinnitamine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Määrusega kinnitatakse Haapsalu linna munitsipaallasteaedade uuendatud põhimäärused. Eelmised põhimäärused on vastu võetud aastal 2000, kuid praeguseks on muudetud mitmeid kordi koolieelse lasteasutuse seadust, millest tulenevaid sätteid tuleb osaliselt kajastada ka lasteaedade põhimäärustes. Ka lasteaedade muutunud töökorraldus – õppekeel, lasteaedadesse vastuvõtmise ja väljaarvamise uus kord tingivad mõningaid muutusi põhimäärustes.
Olulisemad ja vajalikumad neist on:
•	Lasteaia Tareke õppekeelena on lisandunud eesti keel.
•	Lasteaedade hoolekogude koosseisu kuulub ka lasteaia õpetajate esindaja.
•	Osades senistes põhimäärustes on puudulikult kirjeldatud finantseerimise allikad – puudub märge, et lasteaia rahalised vahendid moodustuvad muu hulgas ka riigieelarve eraldistest.
•	Hoolekogu pädevuse kirjeldamine.

Otstarbekas on kõik parandused, muudatused ja vajalikud uuendused võtta kokku ühte tervikteksti.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 61 „Haapsalu linna munitsipaallasteaedade põhimääruste kinnitamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linna munitsipaallasteaedades õppetasu ja toidukulu maksmise kord

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Käesoleva määrus on välja töötatud lasteaedades käivate laste toidukulu ja õppetasu soodustuse taotlemise korra ühtlustamiseks. Kui praeguse hetkeni menetles toiduraha soodustuse saamise avaldusi linnavalitsuse sotsiaalkomisjon ning õppetasu soodustuse avaldusi haridus- ja kultuuriosakond, siis uue korra kohaselt vaadatakse mõlemad avaldused läbi sotsiaalkomisjonis, kes omab kõige selgemat ülevaadet vajalikest andmetest.

Õppetasu suurust ei muudeta – see jääb endiselt 20% tasemele Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud miinimumpalgast. Nende laste õppetasu, kes on kantud rahvastikuregistris Haapsalu linna elanikeks ja kelle vähemalt üks vanem on samuti Haapsalu elanik, on endiselt 260 krooni (see moodustab ca 6% miinimumpalgast). Sarnane õppetasu saab olema ka peres eestkostel või hooldamisel oleva lapse eest, kui seaduslik eestkostja või hooldaja on Haapsalu linna elanik.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 62 „Haapsalu linna munitsipaallasteaedades õppetasu ja toidukulu maksmise kord“ (protokolli juures).
Päevakorrapunkt nr 4

Rekonstrueerimistööde teostamiseks vahendite laenamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Linna poolt võetavatest laenu vahenditest, riigi poolsetest toetustest ja Norra investeeringu toetustest on 2008. aastal kavas rekonstrueerida
•	Haapsalu staadion vastavalt koostatud projektile;
•	Lasteraamatukogu hoone vastavalt ehitusprojektile;

Haapsalu staadioni rekonstrueerimise käigus ehitatakse välja kolm tenniseväljakut, kunstmuruga jalgpalli harjutusväljak, rekonstrueeritakse olemasolev jalgpalliväljak, luuakse võrkpalli mängimise võimalus, parandatakse korvpalli mängimise võimalust. Lisaks remonditakse piirdeaed ja ehitatakse välja valgustus. Kogu projekti maksumus on läbiviidud hangete alusel 14 857 000 krooni. Norra investeeringu toetusena saab linn 9 607 000 krooni ja omaosalusena oleme kohustatud investeerima 5 250 000 krooni.

Lasteraamatukogu hoone rekonstrueerimise maksumuseks 2008. aastal on kavandatud 4 500 000 krooni. Ehitustööde käigus teostatakse sisetööd, korrastatakse maja fassaad, ehitatakse välja 2. korruse ruumid ja maja ventilatsioon. 2007. aastal teostati remonditöid kokku summas 1 855 000 krooni, millest Kultuuriministeeriumilt saadud toetus oli 1 700 000 krooni.
Kultuuriministeeriumi poolt on otsustatud toetada remonditöid 2008 aastal summas 2 200 000 krooni. Omaosalusena tuleb investeerida 2 300 000 krooni.

Selgituseks Eesti linnade eelarved ja võlakoormused (protokolli juures).
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
H. Tuulberg – kas väljastpoolt Eestit saab ka laenu küsida?
M. Schwindt – ikka võib, tõenäoliselt on protseduur kallim.

M. Seppi – kas Karja tänava tööde kvaliteet Koger&Partnerid poolt ei teinud komisjoni ettevaatlikuks?
M. Schwindt – vabandan, ei ole hanke menetluse ja selle läbiviimisega nii täpselt kursis. Aselinnapea Toivo Hein teeb enne lisaeelarve teist lugemist ülevaate.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 213 „Rekonstrueerimistööde teostamiseks vahendite laenamine“ (protokolli juures).
Päevakorrapunkt nr 5

Arendusprojekti „Haapsalu kultuurikeskuse rekonstrueerimine“ omafinantseerimise tagamine, rekonstrueerimistööde hanke korraldamine“

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsuse poolt on tellitud Haapsalu kultuurikeskuse rekonstrueerimise ehitusprojekt. Vastavalt ehitusprojektile koostati ehitustööde kontrolleelarve, mille mahuks on 67 232 236 krooni. Ehitustööd on plaanis läbi viia perioodil 2008. a III kvartal kuni 2010. a IV kvartal.
Rekonstrueerimistööde finantseerimiseks koostas linnavalitsus eeltaotluse investeeringutoetuse saamiseks meetmest „Kohalike avalike teenuste arendamine“. Toetuse suuruseks on planeeritud 35 000 000 krooni.
Täiendavalt taotles linnavalitsus kultuurikeskuse remondiks toetust Kultuuriministeeriumilt. Vastuseks saime 14.01.2008 kirja, kus ministeerium lubab projekti täies mahus realiseerimisel investeeringu toetust 2008. aastal 1 800 000 krooni ja aastatel 2009 - 2015 veel summas 14 000 000 krooni.
Projekti edukaks realiseerumiseks tuleb linna vahenditest investeerida seega ca 16 500 000 krooni. Täiendavalt tekib vajadus uue mööbli soetamiseks. Garantii omaosaluse tagamiseks on vajalik esitada lõpliku investeerimistoetuse taotluse juurde. Käesoleva otsusega taotleme ka luba riigihanke välja kuulutamiseks ja hanke võitjaga lepingu sõlmimiseks.
Eelarve muutmise ettepaneku, milles nähakse ette linna poolsed vahendid kultuurikeskuse ehituseks esitame peale hanke tulemuste selgumist ja lõpliku investeerimistoetuse otsuse saamist.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
A. Väli – millal valitsus KOIT kava kinnitas?
M. Schwindt – valitsus kinnitas eile. Et mitte üle laenata, võime veel laenata43 milj kr.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 19 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 214 “Arendusprojekti „Haapsalu kultuurikeskuse rekonstrueerimine “omafinantseerimise tagamine, rekonstrueerimistööde hanke korraldamine“” (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Kinnisasja omandamine (Raudtee tn 16, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Aivar Seina ettekannet.
AS-le Kuusakoski kuuluv kinnistu 757 m2, Raudtee tn 16, paikneb linnale kuuluva suurema kinnistu sees ning linnal on otstarbekas see kinnistu omandada, et kasutada maatükki kui tervikut, erinevate linnale vajalikke objektide rajamiseks või ehitamiseks.

Nimetatud kinnistu omandamisel eraõigusliku, kas siis füüsilise või juriidilise isiku poolt, tuleb linnal astuda läbirääkimistesse, et realiseerida oma eesmärke, kuid mis ei pruugi kokku minna kinnistu omandanud isiku eesmärkide ja soovidega. Kogu maa-ala tervikarendamisel võib omandatava kinnistu väärtus eeldatavalt tõusta. Turuväärtuse hind on 375 tuh kr. 

Linnavalitsus teeb ettepaneku lubada Haapsalu Linnavalitsusel omandada AS-le Kuusakoski kuuluv kinnistu hinnaga kuni 378 tuh kr ja eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
V. Maisalu – kas linnal on plaanis lähiajal algatada Raudtee 16 detailplaneering?
A. Sein – plats on heakorrastatud ja hetkel kindlat plaani planeeringu algatamiseks pole vastu võetud. Enne tuleb selgeks mõelda, mida me sinna planeerime.

A. Väli – mis saab, kui keegi teine ostab selle?
Vastas A. Sein – ega midagi hirmsat ei juhtu. Tegemist on suure pindalaga tootmismaaga ja seal tootmist arendada - see on keeruline. Eks siis pöördutakse linna poole, et muuta maa otstarvet. Kergem oleks edasi minna nii, et kõigepealt oleks maa linna oma.

A. Väli (2) – kas hind vastab krundi väärtusele?
Vastas A. Sein – tundub, et vastab. Oleme võrrelnud samaväärseid kruntide hindu ja see on keskmine hind. Kuigi kinnistu hinnad langevad, kuid ega see nii väga atraktiivne kinnistu eraisiku poolt omandamiseks ei ole.

Lahkus T. Panfilova. Osaleb 18 volikogu liiget.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Komisjonis arutasime, et eeldades, et kunagi raudtee taastatakse, siis elamumaad sinna planeerida ei oleks õige. Omad kitsendused sinna tekivad.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
KUULATI volikogu liiget Arder Välit.
Kõnealune krunt asub keset linnamaad ja on loogiline, et linn selle omandaks. Sellel territooriumil on palju rauda lõigatud. Ettepanek katkestada eelnõu lugemine ja tuleks selle küsimuse juurde tagasi järgmisel volikogu istungil. Selle aja jooksul saaks linnavalitsus Kuusakoski AS-ga läbi rääkida, et soovime ära osta küll, aga tänane hind on liiga kallis.

Otsustati lõpetada läbirääkimised (poolt 18 volikogu liiget, vastu ei hääletatud).

Reformierakonna fraktsiooni esimees M. Seppi palus 5 min vaheaega.
Vaheaeg kell 15.04-15.09.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele Arder Väli ettepaneku katkestada eelnõu „Kinnisasja omandamine (Raudtee tn 16, Haapsalu)“ lugemine.

Saalist väljas on A. Lõps. Osaleb 17 volikogu liiget.

HÄÄLETATI: poolt 3 ja vastu 14.
Seega ei leidnud A. Väli ettepanek toetust ja eelnõu arutelu jätkus.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu 3.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 215 „Kinnisasja omandamine (Raudtee tn 16, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Lahkus J. Karilaid. Saali tuli A. Lõps. Osaleb 17 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 7

Maa munitsipaalomandisse taotlemine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Vastavalt maa munitsipaalomandisse andmise korrale toimub maa munitsipaalomandisse taotlemine kohaliku omavalitsuse vastava volikogu vastava otsuse alusel.
Haapsalu linna omandisse kuuluvad tänavarajatised, mille alune maa kuulub hetkel riigi omandisse.

Käesoleva eelnõuga tehakse ettepanek taotleda tänavarajatiste alune ning neid teenindava maa munitsipaalomandisse. Tänavad on kantud avalikult kasutatava teena riikliku teeregistrisse. Tänavamaa ulatuse määrab teeregistrisse kantud tänava pikkus ja tänavaääres asuvate, juba omandisse vormistatud, katastriüksuste piir. Kõik maaüksused on tänavahoiu korrastamiseks vajalikud maad. Raudtee tn 10 asuvad linnale kuuluvad hoones, milles asub vaimupuuetega inimeste päevakeskus.
Eelnõu lisaks on taotletavate maaüksuste asendiplaanid.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 216 „Maa munitsipaalomandisse taotlemine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Detailplaneeringu kehtestamine (Uus-Sadama tn 25, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Planeeringu algatamise ettepaneku tegi linnale krundi omanik AS Helter Kaubandus.
Planeeringu koostaja on Arhitektuuribüroo Ruum ja Maastik OÜ. Arhitektuurse lahenduse autoriks on arhitektuuribüroo Kolm Pluss Üks OÜ arhitektid.
Endine Lääne Kaluri tootmismaakrunt Sadama 25, kus praegu paiknevad amortiseerunud ja lammutamisele kuuluvad tootmishooned asub erakordselt kaunis piirkonnas. Krimmi holmina tuntud ca 30 m laiune maariba asub ja Suure viigi vahel.

Planeeringulahendus lähtub sellisest eripärasest looduslikust situatsioonist. Endisest tootmismaast kavandatakse elu-äri- puhkealad.
Ala jagatakse 16 krundiks. Põhiliselt ehitatakse holmile korruselamud, ärihoonetena taastatakse-rekonstrueeritakse endine sadamaait ja veetorn, haljasalad rajatakse Suure viigi äärde ja teine diagonaalselt üle holmi keskosa, säilitatakse sadama- ning paadisild. Holmi lääneküljel paiknev paepaljand jääb hoonestusalast välja, jääb avaliku kasutusega kõnnitee äärde.
Hoonestus järgib kaldajoont. Piki holmi kulgeb tänav, millest hoonestus jääb Eeslahe poolsele küljele, promenaad Suur Viigi poole.

Kuna Krimmi holm asub üleujutataval alal, võeti seda planeerimisel arvesse. Kuni kolme korruselised elamud on tõstetud postidele. Esimese korruse tõstmine kaitseb elukorruseid üleujutuse eest ja jätab avatuks maapinnalt avanevaid merevaateid. Tekkivat varjualust pinda kasutatakse parkimiseks. Planeeritud on kahte tüüpi elamuid. „Nurk“ tüüpi majad on kavandatud holmi linnapoolsele alale, peale diagonaalselt holmi jagava üldmaa jätkub hoonestus elamutüübiga „Rida“. Elamute kolmas korrus on täisehitatud max 50% ulatuses, aga mitte ühes mahus. Hooned peavad olema liigendatud katuse terrasside, lodžade ja rõdudega. Viimistlusmaterjalideks on tellis, laud, klaas. Katusekalle 0-30°.
Elamukruntidele on ette nähtud väikelaste mänguväljakud omal krundil. Põhiline parkimine on elamukruntidel. Holmi külastajate tarbeks on ka piki tänavat ette nähtud täiendavad parkimiskohad.
Holmi ehituskeeluala on vastavalt üldplaneeringule 20 m merekaldast. Planeering on sellega arvestanud. Keelualasse jääb olemasolev rekonstrueeritav paatidesilla juures paiknev ühekorruseline ehitis.

Planeeringu algatamise ajal oli tegemist üldplaneeringut muutva detailplaneeringuga. Kehtestamisele esitatud planeering vastab 2006. a kehtestatud üldplaneeringule. Lahenduse eesmärk on luua omanäoline elukeskkond ja atraktiivne puhkeala.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
A. Väli – kas seal on muinsuskaitse alla kuuluvaid objekte?
Vastas T. Hein – veetorn kuulub muinsuskaitse alla.

A. Väli (2) – kuidas lahendatakse liiklusskeem Krimmi holmile pääsuks? Võimalik, et liiklustihedus suureneb seal oluliselt.
Vastas T. Hein – majade alla on planeeritud parkimine, kruntide juurde seatakse servituud. Raskem on aga Lahe tänava nn kurgu küsimus, kus Lahe 4 elamu juures on tänava kitsendus ja mille lahendus on edasi lükkunud. Kinnisvara AS Kiva tegi hindamise elumajale ja ühele krundile Endla tänaval, mida soovisime ühe variandina majaomanikule vastu pakkuda. Oleme pidanud läbirääkimisi maja omanikuga, kuid pakkumine on tagasi lükatud. Linna pakkumine on maksimaalne ja hea, 1,2 milj kr. Majaomaniku arvates aga naeruväärne ja vastus on, et mitte mingil juhul sellist pakkumist vastu ei võta.

K. Aigro – kas linnavalitsus on nüüd ühel meelel? Hr Padu ütles, et kõnealusel hoonel on tahvel “Selles majas suvitas 1910. a Vene kunstnik ja teadlane Nikolai Roerich (1874-1947)”, mille tõttu ei saa maja lammutada?
Vastas T. Hein – teema on üleval ja ükskord tehakse see ära. Kui saaksime maja jõukohastel tingimustel kätte, siis jätkaksime juba ka muinsuskaitse teemal. Selles mõttes on üksmeel. Maja omanik on aga öelnud, et remondi käigus lõhub ta tahvli, kui segava faktori, välja.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 217 „Detailplaneeringu kehtestamine (Uus-Sadama tn 25, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Detailplaneeringu algatamine (Kiltsi tee, Ungru tee ja maaüksuse „Paralepa rand ja puhkeala“ vaheline ala)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Algatatava detailplaneeringu eesmärk on jätkata Haapsalu Linnavolikogu 29.10.2004 otsusega nr 145 algatatud Kiltsi tee 2 krundi ja Lao tänava äärse ala detailplaneeringut. Tulenevalt asjaolust, et planeeringu sisulise menetluseni ei ole vahepealsel ajal jõutud ning arvestades, et 24.11.2006 kehtestas volikogu Haapsalu üldplaneeringu ja toimunud kinnisasjade omanike vahetused, on otstarbekas algatada uus menetlust korrigeeritud lähteülesandega.
Planeeringu algatamise ettepaneku tegid Finantsvahenduse OÜ, kellele kuulub Kiltsi tee 2 krunt, Igor Lopatkin, kellele kuulub Lao tn 1 krunt, Meelis Eenpere, kellele kuulub Lao tn 3 krunt.
Algatatava detailplaneeringu eesmärk on jätkata Haapsalu Linnavolikogu 29.10.2004 otsusega nr 145 algatatud Kiltsi tee 2 krundi ja Lao tänava äärse ala detailplaneeringut. Tulenevalt asjaolust, et planeeringu sisulise menetluseni ei ole vahepealsel ajal jõutud ning arvestades, et 24.11.2006 kehtestas volikogu Haapsalu üldplaneeringu ja toimunud kinnisasjade omanike vahetused, on otstarbekas algatada uus menetlust korrigeeritud lähteülesandega.
Algatatav planeering vastab linna üldplaneeringule, millele vastavalt on planeeritav ala kavandatud kuni kolme korruselise hoonestusega äri- ja elamumaaks.
Vajalik on algatada Haapsalu linnas Kiltsi tee, Ungru tee ja maaüksuse „Paralepa rand ja puhkeala“ vaheliste ala detailplaneering vastavalt lähteülesandele.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
M. Seppi – korruste arv on piiratud või on ka kõrgus piiratud?
Vastas T. Hein – ei tea, ei ole kirjas, see määratakse planeeringu käigus.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 17 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 218 „Detailplaneeringu algatamine (Kiltsi tee, Ungru tee ja maaüksuse „Paralepa rand ja puhkeala“ vaheline ala)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Detailplaneeringu kehtestamine (Sadama tn 30, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Kehtestamisele esitatav planeering käsitleb Sadama tänava äärset poolsaarena Tagalahte ulatuvat endist KEK-i jahtklubi krunti Sadama tn 30, Rannarootslaste muuseumi esist Sadama tänava laiendust ja mereranda kuni Holmi tänavani.

Planeeringu algatamise ettepaneku tegi linnale krundi omanik OÜ Pool ja Pool. Planeeringu koostaja on arhitektuuribüroo K-Projekt.

Eripäralise asukohaga Sadama 30 krundil on asunud Haapsalu vana sadam oma toeka sadama hoonega. Kuna tänaseks on meri selles piirkonnas suhteliselt madal, siis on sadamakaid küll ära kasutatud ja planeeritud väiksemate meresõidukite sildumiseks, kuid tõsisema sadama rajamiseks puuduvad vajalikud tingimused.
Linna üldplaneeringus antud krundile sega sihtotstarve – äri- ja elamumaa ja lubatud suurim korruselisus on kolm.
Planeeritav ala asub Holmide muinsuskaitseala kaitsevööndis ja miljööväärtuslikul alal.

Planeeringuga tehakse ettepanek ehitada krundile kaks kuni kolme korruselist esindusliku  arhitektuuriga korterelamut. Suurim korterite arv kahe maja peale on 33, parkimine organiseeritakse omal krundil. Majad peavad olema liigendatud nii vertikaalis kui horisontaalis. Suurim lubatud kõrgus on 12 m. Kuna tegemist on üleujutusalaga, on krundi hoonestusala kavandatud tõsta +2.2 meetrile. Keskkonnaministri nõusolekul on ehituskeeluala vähendatud kaide tsoonis 7,7 m ja ülejäänud planeeringualal 10 meetrini. Kaldapealsel asub avalik kallasrada, mida planeeringuga on ette nähtud laiendada.
Hoonete parima arhitektuurse lahenduse saamiseks tuleb korraldada vähemalt kolme osavõtjaga arhitektuurikonkurss.

Sadama tänavale Rannarootsi muuseumi ette on kavandatud 28 kohaline avalik parkla.
Kaldapromenaadiks moodustuva üldmaakrundi suuruseks on 2764 m2. Kaldakindlustus ning kaid rajatakse betoonist (järsud kaldad) ja maakividest (lauged kaldad).

Planeeringu eskiislahenduse avalikul arutelul, millest võtsid osa planeeritava krundi naaberkruntide omanikud, oldi põhilahendusega päri. Eskiis võeti aluseks edasisel planeerimisel.
OÜ Alkranel viis läbi keskkonnamõju strateegilise hindamise. Kooskõlastatud planeering võeti vastu ja peale keskkonnaministri nõustumist ehituskeeluala vähendamisega töö avalikustati.

Avalikustamise ajal esitasid kaheksa linnakodanikku ühise vastuväite planeeringule. Väideti, et planeeringumenetlus ja -lahendus rikub mitmeid erinevaid seadusi. Lahendust ei peetud antud asukohta sobivaks ja tehti ettepanek planeerida vähendamata ehituskeeluvööndisse miljöösse sobivam hoonestus: maksimaalselt kaks korrust, kõrgusega 7,7 meetrit, viilkatus ja kuni 12 elukohta.

Avalikul arutelul jäädi samadele seisukohtadele. Linnavalitsus ei võtnud arvesse tehtud ettepanekut ja suunas planeeringu peale arhitektuurinõuete täpsustamist ja konkursinõude lisamist planeeringu maavanema järelevalvesse. Maavanema juures toimunud osapoolte ära kuulamisel kompromisse ei saavutatud ja mõlemad pooled jäid oma seisukohtade juurde.
Maavanema seisukoht planeeringu osas on, et linnavalitsus ei ole planeeringu menetlemisel seadusi rikkunud.

Detailplaneeringu menetlemisel on arvestatud järgnevaid asjaolusid:

•	Antud piirkonna miljööväärtuslikkus seisneb mereäärse hoonestuse mitmekesisuses. Antud piirkonnas on merekaldale ehitatud mitte kindlal ehitusjoonel tihedalt paiknenud madalaid viilkatusega puitelamuid, vaid enamus kunagisest hoonestusest paiknes vabaplaneeringuliselt. Ajalooliselt on seal paiknenud suuremahulised sadamahooned või mõisnikele kuulunud suvemajad. Viimastest on säilinud Ungern von Sternbergi elamu, nüüdseks ümber ehitatud Promenaadi hotelli osaks. Ka 3-4 korruselised 1936. a ehitatud Eesti Punase Risti sanatoorium (tänane kohtumaja), 1960-ndatest pärit taastusravikeskus on osa antud tänava miljööst. Planeeritava krundi kõrval asuvad kahekorruselised vetelpäästejaama ja ellingu hooned, mis on ümberplaneerimisel 2-3 korruselisteks majadeks. Analüüsides kujunenud linnaehituslikku olukorda, võib kokkuvõtvalt väita, et 2-3 kordne hoonestus on holmide linnapilti sulandunud ega riku linnaosa miljööd.

•	Olulisemaks kui korruselisust tuleb pidada Haapsalu holmide pealset üldist põhimõtet – mereäärne kaldaala peab olema üldsusele võimalikult ligipääsetav (planeering näeb ette kallasraja krundi ulatuses v.a kail), hoonestus ei tohi moodustada läbivaateta „seina“ tänava ja mere vahel. Hooned peavad olema liigendatud.

•	Planeeringu lahendus korrastab vana-sadama piirkonna linnaruumi, rõhutades ajaloolise miljöö mitmekesisust. Rannarootsi muuseumi esisele moodustub kompaktne väljak, mis rõhutab endist sadama kohta. Endise sadamaaida kohale kavandatud uued elamud omavad piisavalt distantsi olemasolevast puithoonestusest.

•	Uuselamute kõrgus ei ületa piirkonna kõrgemate majade absoluutkõrgust, nende paigutus peab tagama vaatekoridori merele. Planeering ei varja kaugvaateid Haapsalu vanalinnale, linnusele, seda on ära märkinud planeeringu kooskõlastanud Muinsuskaitseamet. Vanalinna vaadeldavus ei vähene sellest kui uued hooned jäävad vanalinna vaate ette mõnest üksikust vaatepunktist merelt või jahtlubi kailt.

•	Uute elamutega kaasnev tänavaliikluse elavnemine on linna keskkonnas tavapärane ja ei ole võrreldav enamike Haapsalu tänavate liiklustihedusega.

•	On mõistetav, et Sadama tänava praegused elanikud soovivad, et jätkuks olukord, kus kolm mereääraset krunti, sh kehtestamisele esitatud Sadama 30, ei oleks kasutuses. Elanikud tahaksid, et merevaade nende kruntidelt säiliks praegusel kujul, et tänavamaad saaks kasutada parklana iga majaomanik, arvestamata täiendava liiklusega. Räämas miljööga ollakse harjunud, kuid uus lahendus on harjumatu ja võõras ning pragune vaikelu selliselt enam ei säili. Väide, „Me elame siin nagu maal“, on kindlasti täna õige. Aga lähtuda tuleb tänava ja linna üldisest arengust.

Planeerimismenetluse käigus on jõutud seisukohale, et Sadama tn 30 krundi planeering ei riku ära Haapsalut. Oleme seisukohal, et hea asukohaga mereäärne krunt, kaldapromenaad, tänavaala koos parkimisega vajavad väljaehitamist.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
V. Maisalu - Mis oli nii mõjuv põhjendus, et keskkonna minister andis loa 50 meetri ehituskeeluala vähendada 7,7 meetrile.
Vastas T. Hein – arvan, et olemasolev eksisteeriv hoonestus selles piirkonnas on veepiiril ja seda ei eirata vaid jätkatakse seda lähenemist.

V. Maisalu (2) – miks linnavalitsus ei võtnud kuulda kaheksa inimese ettepanekuid?
Vastas T. Hein – peamine põhjus on selles, et linn soovib näha arengut. Linna keskkonna huvid on vastuolus nende kaheksa elaniku personaalse huviga. Ilu on vaataja silmades.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
Isiklikult arvan, et ei tea nendest elanikest, kes seal elavad, mitte ühtegi, kes oleks ostnud endale merevaate takistamaks teiste planeeringuid. Veneetsias on majad vees ja on väga ilus.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud. Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu 1.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 219 „Detailplaneeringu kehtestamine (Sadama tn 30, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Kell on 15.45

Päevakorrapunkt nr 11

Haapsalu linna 2008. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.
Ettepanek võtta vastu Haapsalu linna 2008. aasta teine lisaeelarve kulud summas 3390 000 krooni ja finantseerimistehingud summas 3390 000 krooni.

Seoses staadioni rekonstrueerimisega jäi vastamata küsimus, millele võib vastata aselinnapea Hein.
Volikogu ei soovinud vastamist.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Muudatusettepanekuid ei esitatud. Ettepanek: Lõpetada eelnõu teine lugemine ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Arder Väli.
Kõik finantseerimised, mis parandavad Haapsalu linna mainet, kultuuri- ja spordielu, seda linnavalitsuse initsiatiivi tuleb toetada ja nõustuda ka selle summa laenamisega. Kuid suurem osa summast, millega linn opereerib ja volikogu kinnitab, on maksumaksja raha. Selle raha kulutamine peab olema läbipaistev. Palve linnavalitsusele eelnõu ettekandmisel: 1) esitada selge motivatsioon, mis laenu tingib; 2) millised protseduurid on selleks läbi viidud, et see summa on just täpselt selline ja mitte teistsugune, mis selle määratlevad; 3) millised protseduurid on läbi viidud selleks, et raha kuskilt mujalt hankida 4) miks valiti just see lahendus. Edaspidi ei saa enam nii olla, et sellele küsimusele vastab see ja teisele küsimusele vastab tema.
See ei ole kriitika, aga palve linnavalitsusele.

Ühehäälselt (poolt 16) otsustati lõpetada läbirääkimised.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku kinnitada eelnõu määrusena.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 63 „Haapsalu linna 2008. aasta teise lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine“ (protokolli juures).

Andreas Rahuvarm
Volikogu esimees