VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								27. juuni 2008 nr 34

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 16.10.
Juhatas volikogu esimees Andreas Rahuvarm.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 18 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).

Puudusid volikogu liikmed: Kaido Antsve, Tatjana Panfilova, Mati Seppi.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Aivar Sein, aselinnapea Talis Vare (registreerimisleht lisatud).

Kuulati volikogu esimehe Andreas Rahuvarmi informatsiooni.
Haapsalu linna valimiskomisjoni 9. juuni 2008 otsusega nr 43 taastati Teet Kallasvee volitused volikogu liikmena alates 11.06.2008 ja loeti lõppenuks asendusliikme Nelli Naison`i, volitused Haapsalu Linnavolikogu liikmena alates 11.06.2008.

Haapsalu linna valimiskomisjoni 18. juuni 2008 otsusega 44 taastati Kaido Antsve ja Raimond Lunev’i volitused volikogu liikmena alates 26.06.2008 ja Mihkel Mutt’i volitused alates 27.06.2008. Loeti lõppenuks asendusliikmete Tiina Brock’i ja Margus Maiste volitused Haapsalu Linnavolikogu liikmena alates 26.06.2008 ning Terje Konsap’i volitused alates 27.06.2008.

Arutati juhatuse esitatud päevakorda. 
Volikogu liige Urmas Sukles esitas viis arupärimist. Need on ühe päevakorrapunkti all, kuid arupärija saab esitada iga arupärimise kohta kolm lisaküsimust.

Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.
Lahkus volikogu liige Arder Väli. Osaleb 16 volikogu liiget.

Häältega poolt 16 volikogu liiget.
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 34. istungi päevakord:
1. Volikogu liikme Kalju Aigro arupärimine Haapsalu Metsakalmistul teostatud metsaraide kohta.
Ettekandja			linnavalitsus
2. Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimised nr 1, 2, 3, 4, 5 Haapsalu jahisadamate kohta.
Ettekandja			linnavalitsus
3. Haapsalu Linnavolikogu rahanduskomisjoni aseesimehe valimine.
4. Haapsalu Linnavolikogu kultuurikomisjoni aseesimehe valimine.
5. Haapsalu Linnavolikogu rahanduskomisjoni ja kultuurikomisjoni liikmete kinnitamine.
Ettekandjad			rahanduskomisjoni esimees
					kultuurikomisjoni esimees
6. Haapsalu Linnavalitsuse konsolideerimisgrupi 2007. aasta majandusaasta aruande kinnitamine.
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandjad		rahanduskomisjon
					revisjonikomisjon
7. Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord.
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon
8. Detailplaneeringu kehtestamine (Kalda tn 40, Haapsalu).
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon
9. Teemaplaneering "Haapsalu linna liikluskorraldus ja kergliiklusteed".
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon
10. Volituste andmine maa tasuta omandamiseks ja maade tasuta võõrandamiseks (Lihula mnt 1, Lihula mnt 3, Lihula maantee parkla 1, Haapsalu).
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon
11. Haapsalu Linnavolikogu 29.06.2007 otsuse 134 „Vara võõrandamine avalikul kirjalikul enampakkumisel (kinnistu Jaani tn 2 12/15 osa kaasomandist) muutmine.
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		õiguskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Volikogu liikme Kalju Aigro arupärimine Metsakalmistul teostatud metsaraide kohta

KUULATI aselinnapea Aivar Sein`a ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsus esitab vastused volikogu liikme Kalju Aigro arupärimisele Haapsalu Metsakalmistul teostatud metsaraide kohta.

Küsimus nr 1:
Kas kalmistul tehtud lageraide aluseks oli kehtestatud planeering või mitte? Kui planeering oli ja see nägi ette lageraide, siis palun seda tutvustada volikogule ühes selle koostanud ja kinnitanud ametnike nimede ja allkirjadega. Kui planeeringut ei ole, siis palun selgitada, milliste ametnike poolt viseerituna ja missuguste dokumentide alusel metsa raadamine toimus.
Loen selle protsessi otsustajate ja otsustusmehhanismi selgitamist äärmiselt vajalikuks, sest looduses tehtud muudatused on vähemalt inimpõlve pikkuselt pöördumatud.

Vastus küsimusele:
Haapsalu Metsakalmistu kohta on koostatud Kalmistu tn 2 (Metsakalmistu) detailplaneering (töö nr 7-99), mis on kehtestatud linnavalitsuse 13. jaanuar 2000 korraldusega nr 7. Detailplaneering on koostatud linnavalitsuse vanemarhitekti Anne Kaarep´i poolt ning allkirjastatud linnaarhitekt Anu Joost´i poolt. Detailplaneeringu põhieesmärgiks on kalmistu ala laiendamine (seletuskirja punkt 4.1) kvartalitena ja seda põhiliselt lõunasuunas. Kalmistu Lihula mnt äärne ala ca 50 m laiuselt ja kirdenurk on mõeldud jätta parkmetsaks.
Nimetatud planeering on suhteliselt ammu koostatud ning ei käsitle täpselt, kuidas ja mis järjekorras toimub uute matmisalade ettevalmistus, palju puid jäetakse alles ja palju maha võetakse. Sellest tulenevalt on linnavalitsusel plaanis algatada septembris Metsakalmistu ala kohta uue detailplaneeringu koostamine, mis lahendaks täpselt uute matmisalade ja kogu planeeringuala haljastuse (ka madalhaljastuse) kujunduse ja heakorra põhimõtted. Samuti tuleb algatatavas detailplaneeringus läbi viia kogu ala dendroloogiline uuring ja geodeetilised mõõdistustööd. Mõõdistustööde tulemusel on võimalik kalmistu register digitaliseerida.

Küsimus nr 2:
Küsimused raieloa väljastamise kohta.
Kuna eelmisel volikogul näidatud raieluba oli äärmiselt puudulikult ja valesti vormistatud (ei olnud näidatud puude arvu ega raieala pinda), siis palun volikogule esitada taotlus, milline oli aluseks raieloa väljastamisel ja millised oleksid kehtiva korra kohaselt loetletud ja takseeritud likvideeritavad puud.
•	Kes oli takseerija, puude seisukorra hindaja ja otsustaja?
•	Mitu puud reaalselt maha raiuti?
•	Kui ma väidan, et 200 tk, siis kas see väide saab olla tõene?
•	Kas viidi läbi raide õigsuse ja tegeliku mahu üle järelkontroll?
•	Milline oli tehtud metsaraadamistööde maksumus ja milliselt eelarverealt tehti kulutused?

Vastus küsimusele:
Kuna raietööde taotlejaks oli linnavalitsus, siis eraldi taotlust ei vormistatud. Samas tuleb nentida, et raieluba ei olnud tõesti korrektselt vormistatud, kuna loal puudusid takseerimisandmed.
Takseerimisakt oli vormistatud eraldi. Takseerijateks olid Triin Tarv (linnakeskkonna osakonna peaspetsialist), Riina Lepik ja Anu Saarmets Haapsalu Linnamajanduse AS-st. Raieloa väljastas Triin Tarv ja kooskõlastas Aivar Sein.

Akti alusel raiuti kokku 98 männipuud, millele lisandus lehtpuu (pihlakas, paju) võsa.
Arvame, et väide nagu oleks raiutud 200 puud, ei ole tõene.
Raiutud puidu koguste kontrolliks tellis linnavalitsus OÜ-lt Metsaruum ja FIE-lt Kalju Hepner Metsategu eksperthinnangud. OÜ Metsaruum hinnangul võis olla raiutud puude maht 46,71 tm, millest 15% moodustasid jäätmed. FIE Kalju Hepner Metsategu hinnangul võis olla raiutud puude mahuks ca 35,22 tm. Lähtudes metsahindamise täpsusest võib ametlik eksimus olla +/-10%. Seega võis raiutud puidu kogus jääda vahemikku 31-39 tm.

HM Puidukaubanduse OÜ metsamaterjali üleandmise-vastuvõtmise akti nr R-10/6 alusel oli palgipuid raiutud puudest 13,5 tm. Ülejäänud puit saeti ja lõhuti küttepuudeks.
Välja selgitamaks metsaraie tulemusel tehtud küttepuude kogused, käis 12.06.2008 linnavalitsuse komisjon koosseisus Triin Tarv, Rene Reinola ja Aivar Sein Haapsalu Linnamajanduse AS-i Jalaka tänava tootmisbaasis ja Haapsalu Metsakalmistu kalmistuhoones, kus mõõdulindiga mõõdeti üle värskelt laotud puuriidad. Kohal viibis Haapsalu Linnamajanduse AS-i juhataja Koit Vare ja Haapsalu Linnamajanduse AS-i haljastustööde juhataja Anu Saarmets. Mõõtmistulemuste kohta koostati vastavasisuline akt ning arvestati välja küttepuidu kogus viiduna tihumeetritesse. Akti viseeris ka Koit Vare. Mõõtmise tulemusel saadud küttepuidu kogus kokku oli 37,02 tm. Nimetatud aktis toodud puidukoguste alusel esitab linnavalitsus Haapsalu Linnamajanduse AS-le arve küttepuude eest tasumiseks.
Metsaraadamistööde maksumus oli 211 864 krooni, millele lisandus käibemaks. Kulu tehti kalmistute valdkonna eelarverealt kuluartikkel 06602.

Küsimus nr 3:
Milline on linnavalitsuse signaal tulevatele lageraide alale sattuvate hauaplatside valdajatele nende hauaplatside ümbruse haljastuse osas?

Vastus küsimusele:
Ettevalmistatud uute matmisalade haljastus ja heakord lahendatakse algatatavas Haapsalu Metsakalmistu detailplaneeringus.

Küsimus nr 4
Kas eeltoodud probleemidest lähtuvalt näeb linnavalitsus, et mõni puu on ebaseaduslikult maha raiutud?
Kui jah, siis on nende juhtumite jaoks kehtestatud tariifid. Kas keegi vastutab?

Vastus küsimusele:
Linnavalitsus ei näe, et raiet oleks tehtud ebaseaduslikult, välja arvates eksimused raieloa vormistamisel. Raietööde valdkonna eest vastutavad töötajad on oma õppetunni saanud ning edaspidi analoogseid vigu ei korrata. Tehtu eest tervikuna vastutab linnavalitsus.

Küsimused ettekandjale.
Arupärija Kalju Aigro (1). Linnavalitsuse vastus eelmisel volikogu istungil ja tänasel istungil on erinevad. Kumba vastust arupärimisele tõena võtta?
Vastas A. Sein. Tänane vastus arupärimisele tuleb õigeks lugeda.

Arupärija Kalju Aigro (2). Kas raieloaga lubatud koguse ületanud tm kogus on ebaseaduslik?
Vastas A. Sein. Selge on, et raieluba oli vormistatud valesti, kus oli kirjas eeldatav palgikogus, mis võiks raie tulemusena tulla. Takseerimine näitas teisi koguseid. 

Arupärija Kalju Aigro (3). Teostatud töödele kulunud raha oleks pidanud katma puude eest saadav tulu. Kui see ei ole linna raha raiskamine, siis mis see on?
Vastas A. Sein. Töö oli kokku lepitud juba eelmisel aastal linnamajanduse hinnapakkumise alusel – 211 tuh kr. Pakkumine oli ka rahalises väljenduses viidud eelarvesse. Loomulikult eeldab see töö raadamistöid, puude mahavõtmisi. Haudade lähedal tuli neid jupikaupa maha võtta ja kännud välja juurida, maa-ala planeerida. See oligi see töö. Kui võtta nii, et see puidukogus peaks tasuma kogu töö maksumuse oleks pidanud töö katma, siis arvan, et mitte.

OTSUSTATI võtta aselinnapea Aivar Sein`a vastus teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 2

Volikogu liikme Urmas Sukles`e arupärimine nr 1 Haapsalu jahisadamate kohta

KUULATI linnapea Ingrid Danilov`i ettekannet.
Väga nukker pilt on Haapsalu jahisadamatega. Veskiviigi sadamas käib vilgas ehitustegevus ja Suur-Holmi sadamat ei lasta avada. Kahjuks ei ole näha Haapsalu linnavalitsuse tegevust ega muret, et Haapsalu oleks ka sel suvel avatud külalistele merelt. Sellise Haapsalu linnale olulise turismikanali suletuks jäämine teeb korvamatut kahju Haapsalu linna mainele ja ka linna kaupmeestel ja teenindajatel jääb oluline tulu saamata.
Kas avatakse sel suvel Haapsalus mõni sadam külalisjahtidele?
Arupärimine nr 1
Väga nukker pilt on Haapsalu jahisadamatega. Veskiviigi sadamas käib vilgas ehitustegevus ja Suur-Holmi sadamat ei lasta avada. Kahjuks ei ole näha Haapsalu linnavalitsuse tegevust ega muret, et Haapsalu oleks ka sel suvel avatud külalistele merelt. Sellise Haapsalu linnale olulise turismikanali suletuks jäämine teeb korvamatut kahju Haapsalu linna mainele ja ka linna kaupmeestel ja teenindajatel jääb oluline tulu saamata.
Kas avatakse sel suvel Haapsalus mõni sadam külalisjahtidele?
Vastus küsimusele: Sellele küsimusele saab vastata, et võimalik on nii „ei“ kui „jah“. Kuna linnavalitsus ei ava ega sulge sadamaid, vaid selleks on moodustatud riiklik komisjon, kes kontrollib sadamate vastavust kehtestatud nõuetele, siis ei saa me anda ka kindlat vastust, kas avatakse või mitte. Suur-Holmi sadama mitteavamine tulenes pooleliolevatest rekonstrueerimistöödest ja nõuetele mittevastavusest, kuid linnavalitsusele teadaolevalt on Suur-Holmi sadam oma rekonstrueerimistööd nüüdseks lõpetanud ja sellest ka Veeteede Ametile teada andnud. Kuna samal ajal on AS Evore akti vaidlustanud ja vaiet menetlenud haldusorgan on leidnud, et akti tuleb muuta ehk siis näha aktiga ette Suur-Holmi sadama laevaliikluseks avamine lisatingimustega. Kui sadamaomanik sellega nõustub, saab ta õiguse sadam ametlikult avada. Kas sadam tegelikult ka avatakse, on juba ettevõtja otsustada.
Nüüd, kui Veskiviigi sadamale on eraldatud akvatoorium, kavatseb ka Veskiviigi jahisadam lähiajal anda sisse taotluse Veeteede Ametile komisjoni kohalekutsumiseks, kuid kas sadam kohe ametlikult komisjoni poolt nõuetele vastavaks tunnistatakse, on täna raske öelda. Linnavalitsusele teadaolevalt sadama omanikud sadama avamise ettevalmistamisega ka aktiivselt tegelevad. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindajad selles komisjonis olid arvamusel, et nende meelest takistusi pole, kuid kuna riiklikus komisjonis on siiski 13. ametkonna esindajad, ei saa nad kõigi eest rääkida. Seega – olukord on selline, et mõlemad sadamad võivad saada külalisjahtidele avatuks, kuid võivad ka mitte. Linnavalitsus seda protsessi kiirendada ei saa.
Arupärija U. Sukles küsimusi ei esitanud.

Arupärimine nr 2
Mis nõuded on tänase seisuga täitmata Suur-Holmi sadamal ja Veskiviigi sadamal, et saada sellel suvel avatud?
Vastus küsimusele: Veskiviigi sadam sai alles eelmisel nädalal akvatooriumi ja seega ka õiguse panna vette ujuvkaid kooskõlastatult Veeteede Ametiga.
Sadama riiklikult komisjonile ülevaatamiseks esitamisel peab neil aga vastavalt sadama laevaliikluseks avamise korrale olema:
1) äriühingu (sadama valdaja) asutamisdokumendid;
2) sadamaala (maa-ala ja akvatoorium) eraldamise dokumendid;
3) sadamarajatiste projektdokumentatsioon;
4) ekspluatatsioonilisi ja tehnoloogilisi tingimusi käsitlevad dokumendid;
5) sadama eeskiri;
6) sadama akvatooriumi sügavuste plaan;
7) muud dokumendid, mis käsitlevad sadama tegevust.
Sadamate suhtes, mida kasutavad valdavalt väikelaevad, on komisjonil õigus rakendada lihtsustatud nõudeid, kui neid võib pidada küllaldasteks, et tagada navigeerimise ohutus.

Linnavalitsusele teadaolevalt Veskiviigi sadama omanikud praegu ettevalmistustöödega aktiivselt tegelevad, millal nad on valmis komisjoni kutsumiseks Veeteede Ametile taotlust esitama, ei osanud nad veel öelda.

Suur-Holmi sadamale pani riiklik komisjon süüks alljärgnevaid puudusi:
•	Haapsalu piiripunktile Suur-Holmi sadama kaudu juurdepääsu sulgemine;
•	Tegelikkusele mittevastav sadama eeskiri;
•	Keskkonnainspektsiooniga kooskõlastamata avariiliste reostuste kõrvaldamise plaan ja reostuse kõrvaldamiseks vajalike vahendite nimekiri;
•	Veeteede Ametiga kooskõlastamata ehitustegevus Suur-Holmi sadama akvatooriumis, kuid leidis ka, et lõpetamata rekonstrueerimistööde tõttu ei ole võimalik anda hinnangut sadama vastavusele Eesti õigusaktide nõuetele ega tähtaegu avastatud puuduste kõrvaldamiseks.

Tänaseks on Suur-Holmi sadam teatanud, et ta on parandanud sadama eeskirja vastavalt komisjoni ettepanekutele, on kooskõlastanud avariiliste reostuste kõrvaldamise plaani keskkonnainspektsiooniga ning on lõpetanud rekonstrueerimistööd Suur-Holmi sadamas.
Piirivalveamet on aga öelnud, et Haapsalu piiripunkti asukoha osas tuvastatud õiguslike probleemide lahendamine ei tohiks saada takistuseks Suur-Holmi sadama laevaliikluseks avamise edasisel menetlemisel ja amet tegi ka komisjonile ettepaneku eraldada piiripunktile juurdepääsu küsimus laevaliikluseks avamise menetlusest.
Lisatingimusena on endiselt üleval hüdrotehniliste tööde Veeteede Ametiga kooskõlastamise nõue, kuid AS Evore on ka selles osas kinnitanud oma valmisolekut täiendavate andmete esitamiseks. Linnavalitsusele teadaolevalt on Veeteede Amet teinud ettepaneku AS Evore kohtumiseks ja sadama laevaliikluseks avamise menetluskäigu läbiarutamiseks.
Arupärija Urmas Sukles (1). Milline on tõenäosus, et ei suudetagi Siilatsit põlvili suruda ja tema akvatoorium jääb selliseks nagu ta on ja nn läbipääs jääbki kinni?
Vastas I. Danilov. Ministeerium soovis esitada ühe eelnõuga kaks otsust: Suur-Holmi sadama vähendamine ja Veskiviigi sadamale akvatooriumi määramine. Esimene punkt nõuab väga head õiguslikku põhjendamist, siis Riigikantselei soovitas kaaluda selle otsuse seost põhiseadusega – et ei oleks tegemist ettevõtluse kitsendamise riivega. Nimetatud kahe küsimuse ühise otsuse tegemine oleks viinud selleni, et Veskiviigi sadamal ei oleks siiani olnud akvatooriumit. Linnavalitsus tegi ministeeriumile ettepaneku käsitleda neid kahte asja lahus. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium on valmis viima seda küsimust valitsusse. 1. juulil tuleb Haapsalu sadamaid üle vaatama Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi kantsler. Kohale on kutsutud ka kõik osapooled ja praegu on küsimusele raske vastata. Peale 1. juulit on ka linnavalitsusel rohkem informatsiooni.
Arupärija Urmas Sukles (2). Kas linnavalitsus on tagantjärele arutanud, mida Siilats rikkus, kui vastavalt linnavalitsuse kooskõlastusele nn läbipääsu sulges?
Vastas I. Danilov. Ma ei suuda praegu anda väga lühidat vastust, mida ta õiguslikus mõttes rikkus – mida kindlasti ka on, sest täna käivad veel põhjendamised ja selgitamised, et kas Siilatsi poolt vette pandud kai oli seaduslik? Veeteede Amet on andnud selgituse, et Siilats on ilma Veeteede Ametiga kooskõlastamata arendanud ehitustegevust, mida ta teha poleks tohtinud. Rikkumine oli ka see, et Siilats pani täiesti sihilikult kinni laevatatava kanali. Arupärija võib öelda, et Siilatsil oli õigus – tal on akvatoorium antud ja saab seal oma asju ajada. Meie arvasime, et see ei olnud see tegevus, millega Siilats oleks pidanud tegelema ja asju oleks tulnud ajada hoopis teistmoodi.
Arupärija Urmas Sukles (3). Kuulsin sellist ütlust, et Haapsalu on nagu rindelinn: raudteejaam on suletud, lennuväli on suletud, sadamad on suletud, Tallinna maanteed mööda välja ei pääse. Räägite õiguslikust hinnangust, mille andmine Eesti Vabariigis võtab teatavasti väga palju aega. Arvan, et Siilatsil on võimalik edasi kaevata kõiki otsuseid, mis tehakse sadama akvatooriumiga seoses. Kõik siis kestab?
Vastas I. Danilov. Kohtuveskid jahvatavad aeglaselt ja ei lahene selle suvega. Peame olema ka olukorraks, et akvatoorium jääbki vähendamata ja kai jääbki läbipääsule ette.
Arupärimine nr 3
Mida on Haapsalu linnavalitsus teinud, et Haapsalusse tuleksid 2008. aasta suvel külalisjahid? Kas on abistatud sadamaomanikke sadamate avamist segavate probleemide lahendamisel?
Vastus: Jah, on abistatud, kuid üksnes Veski-Viigi sadama puhul. Suur Holmi sadama osas on linnavalitsus peamiselt vastanud AS Evore advokaatide teabenõuetele ja selgitustaotlustele, andnud omi arvamusi küll tarbijakaitse ametile ja halduskohtule. Ühesõnaga, igale poole, kuhu AS Evore on otsustanud Haapsalu linna peale kaevata.
Veski-Viigi sadama puhul algatasime detailplaneeringu, oleme menetlenud ehitus- ja kasutuslubade väljaandmisi, seadnud projekteerimistingimusi ja seda kõike sellise arvestusega, et sadama arendus ei jääks  toppama linnavalitsuse tegevusetuse tõttu. Ühesõnaga, oleme teinud seda, mis on seaduse piires linnavalitsuse võimuses. Kui Veskiviigi jahisadamale akvatooriumi määramine venis, olime pidevalt kontaktis MKM-ga ja esitasime neile omi seisukohti ja arvamusi, mida nad  said kasutada põhjendustena Vabariigi Valitsusele esitatavates eelnõudes ja seletuskirjades. Ka vastasime  kiirelt riigikantseleist saabunud päringutele. Ma ei näe küll enam võimalust, mida me rohkem oleksime suutnud teha.
Linnavalitsusel on hea koostöö nii Westmeri kui Veskiviigi sadama omanikega, kuid oleme püüdnud vähemalt faarfaatri süvendamise arutelus kaasata ka AS Evore esindajaid.
Arupärija Urmas Sukles (1). Kas linnavalitsus ei ole mõelnud, et ehk ei saanud volikogu liikmed aru, mille poolt nad 27. detsembril 2007 hääletavad? Kas linnavalitsus ei ole mõelnud, et Haapsalu linn ja volikogu võiksid otsuse uuesti üle vaadata, kasvõi erakorralisel istungil?
Vastas I. Danilov. Haapsalu linnavolikogul ei ole küll põhjust seda üle vaadata, sest ettepaneku uute koordinaatide osas tegi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Uue ettepaneku võib ministeerium teha siis, kui näevad vajadust.
Arupärija Urmas Sukles (2). Kas on teada, mitu kai kohta väheneb seoses Siilatsi akvatooriumi vähendamisega?
Vastas I. Danilov. Viktor Siilats on väitnud, et 35 kai kohta. Kui Siilats hakkas sadamat arendama, siis ei pühendanud ta linnavalitsust oma plaanidesse, kui mitu kai kohta ta plaanib üldse välja arendada. Täna on mul väga raske öelda, kas oleme midagi vähendanud või oleme temalt ära võtnud võimaluse laiemaks minna. Vaadates Siilatsi kai kohtade plaani, siis kõik on tal nii sätitud, et jahid peaksid läbima Veskiviigi akvatooriumit. Julgen arvata, et see 35 kai kohta ei ole päris õige number. Tegelikult saab ta märksa vähem kai kohti selle uue kaiga.
Arupärija Urmas Sukles (3). Lugesin Lääne Elust, et Veskiviigi sadam hakkab süvendama. Millal on kõige kiirem võimalus alustada süvendustöid?
Vastas I. Danilov. Süvendustöid saab Haapsalu lahes teha kas väga vara kevadel või sügisel, seda lindude pesitsemise ja kalade kudemise tõttu. Veskiviigi sadam planeerib süvendustöid alustada sügisel. Ma ei ole kindel, et kõik nii ka läheb, sest AS Evore püüab iga hinna eest seda takistada nii süvendamist kui ka sadama arendamist.
Arupärimine nr 4
Kus asub Haapsalus rahvusvaheline tolli- ja  piiripunkt, millele juurdepääsu takistab Suur-Holmi sadam? (Kuna linnavalitsus oma 15.05.08 pressiteates kirjutab, et komisjoni otsust neile ei edastatud, siis lisan Veeteede Ameti poolt mulle saadetud otsuse koopia.)
Vastus arupärimisele: Rahvusvaheline tolli- ja piiripunkt asub vastavalt kehtivale Vabariigi Valitsuse määrusele nr 205 lisale 3, jõustus uues redaktsioonis 31.03.2008, Haapsalu jahisadamas. Piirivalveameti seisukoht on olnud, et see on sadam, mis asub kinnistul aadressiga Holmi 14, kuna piiripunkt on ametlikult seal ka kogu eelneva aja olnud. Tegelikult on tekkinud vastuolu põhjusel, et kui 2008. a muudeti 2002. a vastuvõetud määrust, jäeti arvestamata viimaste aastate jooksul toimunud muudatused Haapsalu sadamates. Haapsalu jahisadamat enam ei eksisteeri ja olemas on Haapsalu sadam, Westmeri sadam, Suur-Holmi sadam ja nüüd siis ka Veskiviigi jahisadam. Tõenäoliselt peab siseministeerium koos piirivalveametiga piiri- ja tollipunkti asukoha aadressi Haapsalus täpsustama ja määrust “Rahvusvaheliseks liikluseks avatud piiripunktid” muutma. Piirivalveamet on sellise ettepaneku ka ise teinud. Millise sadama territooriumile edaspidi piiripunkt jääb, pole täna veel teada.
Arupärija Urmas Sukles (1). Kas on arvestatud, kui palju tulu jääb saamata Lunevil (Tarbijate Ühistu)?
Vastas I. Danilov. Oskan vastata, kui palju käis eelmisel aastal jahte sadamas, see oli ca 400. Kui palju on Raimond Lunev kaotanud jahtide puuduse tõttu tulu, ei oska ma öelda.
Arupärimine nr 5
Kas Haapsalu linnavalitsus  on hakanud tegelema uue laevatee süvendamisega?

Vastus arupärimisele. Haapsalu Linnavalitsus on esitanud eeltaotluse väikesadamate toetamise programmi, et saada teavet Haapsalu sadamatesse sissepääsukanali süvendamise abikõlbulikkuse osas. Nimelt planeerime lähema kahe kuu jooksul anda sisse põhitaotluse toetuse saamiseks süvendamisele eelnevate uuringute läbiviimiseks. Peame silmas kanalit piirivalve kaist alates, sest viimast on süvendatud kaheksakümnendate aastate keskel ja on tänaseks muutunud väga kitsaks ja madala veeseisu korral laevadele raskesti läbitavaks. Saime EAS vastuse, et meie taotlust aktsepteeritakse.

Haapsalu Linnavalitsuse initsiatiivil toimus ka nõupidamine, kuhu olid kutsutud kõik tänased ja tulevased sadama omanikud ja valdajad, lisaks piirivalve esindajad. Kokkusaamine oli korraldatud eesmärgil uurida sadamavaldajate valmisolekut osalema süvendamisprotsessis kaasfinantseerijatena.
Nimelt oleme kavandanud tegevusi kahe aasta jooksul selliselt, et esimeses etapis tellib linn ja kaasrahastab uuringud, millised on vajalikud teostada enne süvendamist ja teises etapis süvendatakse sissepääsukanal ja süvendustöid kaasrahastavad väikesadamate omanikud. Eesmärgiks on süvendada kanal 2009. a sügisel.

Urmas Suklese küsimuse mõte – kas linnavalitsus on hakanud tegelema laevatee süvendamisega Veskiviigi sadamasse ehk siis Suur-Holmi akvatooriumi tagant uue sissepääsutee tekitamisega, siis on vastus ei. Me ei ole sellega konkreetselt tegelenud, kuid me ei välista, et uuringute läbiviimise käigus tekib ka alternatiivne võimalus Veskiviigi sadamasse jõudmiseks. Ootaksime eelnevalt ära MKM arvamuse Suur-Holmi sadama akvatooriumi piiride vähendamise osas. Kas ollakse jätkuvalt seda meelt, et viiakse eelnõu piiride vähendamiseks valitsusse või otsitakse mitmepoolset kokkulepet kas siis laevatee vabastamiseks või uue süvendamiseks. 1. juulil on MKM kantsleri eestvedamisel Haapsalusse kokkukutsutud kõik sadamatüli osapooled - Veskiviigi ja Suur Holmi sadama omanikud, Veeteede Ameti esindajad ja linnavalitsuse esindajad. Olen valmis selle kohtumise tulemustest volinikele ka informatsiooni jagama.
Arupärija küsimusi ettekandjale ei esitanud.
OTSUSTATI: võtta linnapea I. Danilov`i vastus teadmiseks.

Lahkus volikogu liige Sulev Saareväli. Saabus volikogu liige Natalia Koropets. Osaleb 16 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu Linnavolikogu rahanduskomisjoni aseesimehe valimine

KUULATI volikogu esimeest Andreas Rahuvarmi.
Ettepanek: viia rahanduskomisjoni aseesimehe ja kultuurikomisjoni aseesimehe salajane hääletamine läbi üheaegselt. Vastavad õigusaktid eri numeratsiooniga.
Küsimusi ja teisi ettepanekuid ei esitatud.

Häältelugemiskomisjon valiti nelja liikmeline koosseisus: Andrei Tšerepanov, Alo Lõps, Madis Kütt, Heinar Tuulberg.

Rahanduskomisjoni aseesimehe kandidaatide esitamine:
volikogu liige Heinar Tuulberg esitas kandidaadiks Raimond Lunevi. Kirjalik nõusolek protokolli juures.
Teisi ettepanekuid ei esitatud.

KÜSIMUSED kandidaadile:
volikogu liige Urmas Sukles küsis, kui kaua Lunev volikogu liikme kohuseid täites vastu peab? Kas tahtmine olla volinik on kindel ja lõplik ning rohkem probleeme ei tekita?
Raimond Lunev vastas, et soovib jätkata korrektset volikogu liikme kohuste täitmist.

Nimekiri suleti 16 poolt häälega.

Kultuurikomisjoni aseesimehe kandidaatide esitamine:
volikogu liige Aidi Vallik esitas kandidaadiks Teet Kallasvee. Kirjalik nõusolek protokolli juures.
Teisi ettepanekuid ei esitatud.
volikogu liige Urmas Sukles küsis, kas Kallasvee jääb ikka ka volikogu istungitel käima?
Teet Kallasvee vastas, et komandeeringutel käimiseks on reglemendis vastav protseduur, mida ta saab täitma.
Nimekiri suleti 16 poolt häälega.

Vaheaeg kell 15.05-15.15.

Volikogu esimees Andreas Rahuvarm luges ette häältelugemiskomisjoni protokolli nr 1 (istungi protokolli juures). Komisjoni esimeheks valiti Heinar Tuulberg, sekretäriks Andrei Tšerepanov.

Allkirja vastu jagati volinikele hääletamise sedelid.
Viidi läbi salajane hääletamine.
Proteste valimisprotseduuri kohta ei esitatud.

Raimond Lunev sai 16 poolt häält ja osutus valituks rahanduskomisjoni aseesimeheks. Kinnitati 16 poolt häälega häältelugemiskomisjoni protokoll nr 2 (istungi protokolli juures).

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm luges ette otsuse eelnõu Raimond Lunevi valimise kohta rahanduskomisjoni aseesimeheks ja pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 221 „Haapsalu Linnavolikogu rahanduskomisjoni aseesimehe valimine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Haapsalu Linnavolikogu kultuurikomisjoni aseesimehe valimine

Teet Kallasvee sai 16 poolt häält ja osutus valituks rahanduskomisjoni aseesimeheks. Kinnitati 16 poolt häälega häältelugemiskomisjoni protokoll nr 3 (istungi protokolli juures).

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm luges ette otsuse eelnõu Teet Kallasvee valimise kohta kultuurikomisjoni aseesimeheks ja pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 222 „Haapsalu Linnavolikogu kultuurikomisjoni aseesimehe valimine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Haapsalu Linnavolikogu rahanduskomisjoni ja kultuurikomisjoni liikmete kinnitamine

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi ettepanekut. Kinnitada rahanduskomisjoni liikmeks Kaido Antsve (kirjalik nõusolek protokolli juures).
Küsimusi ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku ettepanekut. Kinnitada kultuurikomisjoni liikmeks Mihkel Mutt (kirjalik nõusolek protokolli juures).
Küsimusi ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm luges ette otsuse eelnõu Kaido Antsve kinnitamise kohta rahanduskomisjoni liikmeks ja Mihkel Muti kinnitamise kohta kultuurikomisjoni liikmeks ja pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 223 „Haapsalu Linnavolikogu rahanduskomisjoni ja kultuurikomisjoni liikmete kinnitamine“ (protokolli juures).

Lahkus volikogu liige Natalia Koropets. Osaleb 15 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 6

Haapsalu Linnavalitsuse konsolideerimisgrupi 2007. aasta majandusaasta aruande kinnitamine

KUULATI aselinnapea Martnin Schwindti ettekannet.
Vastavalt valla- ja linnaeelarve seadusele koostab linnavalitsus majandusaasta aruande ja esitab selle kinnitamiseks linnavolikogule. Majandusaasta aruandesse kuuluvad:
•	raamatupidamise aastaaruanne koos eelarve täitmise aruandega.
•	tegevusaruanne vastavalt raamatupidamise seadusele;
•	reservfondi kasutamise aruanne;
•	audiitori järeldusotsus.

Raamatupidamise aastaaruanne koos kõigi vajalike lisadega on esitatud tutvumiseks Haapsalu Linnavolikogu kantseleile ja lisatud käesolevale eelnõule. Raamatupidamise aastaaruandes kajastatakse kõik toimingud ja saldod tekkepõhiselt analoogiliselt äriühingute aruannetele. Eelarve täitmise aruanne on koostatud kassapõhiselt.

Eelarve täitmise aruanne on koostatud kooskõlas rahandusministri 26.01.2004. määruse nr 17 nõuetega ja samast määrusest tuleneval aruande vormil, mida on täiendatud seletavate lisadega. Eelarve täitmise aruandes on kajastatud kõik toimingud ja saldod kassapõhiselt, st tulude tekkimise ajaks on raha laekumine arvele ja kulude tekkimise ajaks on tasumine arvelt.
Eelarve täitmise aruandes on kirjeldatud tulud (tunnus 3); kulud majandusliku sisu järgi (tunnus 4, 5, 6, 15); finantseerimistehingud ja kulud tegevusalade järgi.
Eelarve täitmise aruande veerg “Eelarve + lisaeelarved kokku” kajastab volikogu poolt kinnitatud eelarvet koos kolmanda lisaeelarvega, veerg “Reservfond” kajastab reservfondi eraldisi vastavalt reservfondi kasutamise aruandele, veerg “Eelarve täiendused” kajastab Linnavalitsuse poolt aruandeaastal tehtud lubatud täiendusi ja muudatusi, veerg “Täiendatud eelarve kokku” sisaldab lõpplikku eelarvet, veerg “Eelarve Täitmine kokku” sisaldab aasta jooksul toimunud tegelikku eelarve täitmist. Veerg „Täitmise %“ näitab eelarve täitmise osa planeeritud eelarvest.

Eelarvet on korrigeeritud vastavalt Rahandusministeeriumi poolt eelarveaasta jooksul muutunud aruandluse nõuetele. Muudetud on osaliselt eelarve ridade tunnuskoode võrreldes volikogu poolt kinnitatud eelarvega. Nimetatud tunnuste muutmine ei ole muutnud eelarve sisu. Linnavalitsuse poolt täiendatud eelarve tulud, kulud ja finantseerimistehingud on tehtud vastavalt eelarve kinnitamise 22.12.2006 määrusele nr 24, mille kohaselt on linnavalitsusel lubatud kulusid suunata ümber eelarve kuluartiklite lõikes tegevusala siseselt. Samuti on linna allasutustel kaupade ja teenuste müügist eelarvest ülelaekunud tulusid lubatud kasutada allasutuse majandamiskulude katteks.
Sellest tulenevalt on esialgselt eelarves planeeritud personalikulusid, majandamiskulusid, eraldisi, materiaalsete- ja immateriaalsete varade soetamisi ehk investeeringuid vastavalt vajadusele omavahel ümber jagatud. Vajadus kulusid artiklite lõikes ümber jagada tuleneb sellest, et eelarvet koostades ei ole võimalik tegevusala siseselt täpselt planeerida, milline kulutus kvalifitseerub majandamise, eraldise või investeeringu alla. Operatiivsuse tagamiseks on kulude majandusliku sisu (artiklite) vahel jagamine volitatud linnavalitsusele.
2007. aastaks oli volikogu poolt kinnitatud eelarve ja lisaeelarvete järgi tulusid planeeritud 151 483 062 krooni, kulusid 150 659 156 krooni ja finantseerimistehinguid 823 906 krooni. Täiendavalt laekus sihtotstarbelisi tulusid summas 24 890 872 krooni, mis suunati vastavate kulude katteks. Eelmisel 2006 aastal kasutamata jäänud assigneeringud summas 6090 276 krooni kanti 2007. aasta eelarve vastavate kulutuste katteks.
2007. aasta eelarve täitmine oli kokku tulude osas 177 105 317 krooni, kulude osas 179 100 336 krooni. Tuludest suuremad kulud summas 1995 020 krooni kaeti finantseerimistehingutega sh kassajäägi vähenemise arvelt summas 1639 587 krooni.

Haapsalu linna 2007. majandusaasta audiitoriks on vannutatud audiitorid Ellen Tohvri ja Kersti Torp audiitorbüroost E-Audit. Audiitori järeldusotsuse kohaselt kajastab aastaaruanne õigesti ja õiglaselt Linnavalitsuse finantsseisundit ja on kooskõlas hea raamatupidamise tavaga.
Aastaaruanne on esitatud ka Haapsalu Linnavolikogu revisjonikomisjonile.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.
1.	Ettepanek linnavalitsusele:
kuulata 2008. aasta septembrikuu volikogu istungil linna enamusosalusega asutuste aruandeid
•	Haapsalu Veevärk AS,
•	Haapsalu Linna Spordibaasid OÜ,
•	Haapsalu Linnamajanduse AS,
•	Haapsalu Piiskopilinnuse SA,
•	Läänemaa Haigla SA.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

KUULATI revisjonikomisjoni esimehe Valdo Maisalu kaasettekannet.
Ettepanek hinnata täitmine heaks (akt protokolli juures).

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 64 „Haapsalu Linnavalitsuse konsolideerimisgrupi 2007. aasta majandusaasta aruande kinnitamine“ (protokolli juures).

Lahkus volikogu liige Madis Kütt. Osaleb 14 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 7

Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Uue Haapsalu linna elanikkonnale sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise korra väljatöötamise vajadus on tingitud alljärgnevatest asjaoludest:
2007. a veebruarikuus Haapsalu Linnavolikogu poolt vastuvõetud “ Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord“ sisaldab elanikkonnale sotsiaaltoetuste taotlemiseks ja määramiseks regulatsioone, mis teevad toetuse taotlemise ja määramise aeganõudvaks ja keerukaks. Uues sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise korras on mitme sotsiaaltoetuse taotlemise tingimusi täpsustatud ja lihtsustatud. On laiendatud võimalusi toetuste taotlemiseks sügava ja raske puudega lastele ning nende peredele, samuti lastele, kes viibivad hoolekandeasutuses.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Lahkus volikogu liige Urmas Sukles. Osaleb 13 volikogu liiget.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 65 „Sotsiaaltoetuste määramise ja maksmise kord“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Detailplaneeringu kehtestamine (Kalda tn 40, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Aivar Sein´a ettekannet.
Planeeringu algatamise ettepaneku tegi linnale krundi omanik Peeter Turnau.
Planeeringu koostaja on OÜ Disarek. Planeeritud krunt asub Kalda tänava ja Kiltsi tee nurgal. Antud krunt tagastati endistele omanikele. Praegu hoonestamata 4643 m2 suurune üldmaakrunt on planeeritud väikeelamumaaks ja krunditud neljaks pereelamukrundiks. Uued elamud tuleb ehitada Kalda tänava ehitusjoonele. Kõikidele kruntidele on lubatud ehitada üks ühepereelamu ja üks abihoone. Elamud võivad olla kuni kahe korruselised kõrgusega 7,5 m, abihoonete kõrgus kuni 4 m.
Hoonestusalad on kruntidele määratud nii, et saab säilitada krundil kasvavad elujõulised puud.
Juurdepääsud kruntidele on planeeritud Kalda tänavalt. Parkimine tuleb korraldada kruntidel.
Osmussaare garnisoni mälestuskivi paigaldatakse teise kohta.
Kehtestamisele esitatud planeering muudab 2006. a kehtestatud üldplaneeringut, kus planeeritav ala oli üldmaa. Detailplaneeringut, mis muudab maakasutuse sihtotstarbe elamumaaks ja määrab väikeelamukruntidele täpsed ehitusõigused ja hoonestustingimused on menetletud vastavalt Planeerimisseadusele.
Korraldati eskiislahenduse avalik arutelu, kus nõustuti planeeringulahendusega. Seejärel planeering kooskõlastati, võeti linnavalitsuse poolt vastu ja avalikustati. Avalikustamise ajal ei esitatud linnale ühtegi kirjalikku ettepanekut ega vastuväidet.
Planeering on saanud maavanema heakskiidu.
Linnavalituse kaalutluse aluseks on järgmised asjaolud. Planeerimisel on arvesse võetud Õhtu kalda miljööväärtusliku alale ehitamise nõudeid. Neist lähtuvalt määrati kruntide suurused, ehitusjoon, ehitusalad, hoonete mahud, piirete kõrgused jms. Planeeritud elamukrundid jätkavad Kalda tänava äärse hoonestamist tänavale iseloomulike mahtudega. Üldmaa asendamine elamumaaga on Kalda tänava ääres võimalik, kuna antud piirkonnas säilivad raudteejaama ümbritsevad haljasalad ja vahetult käesoleva planeeringuala kõrvale Kiltsi tee äärde kavandatud haljasala.
Linnavalitsus teeb ettepaneku võtta vastu otsusena.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moor`i kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 13 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 224 „Detailplaneeringu kehtestamine (Kalda tn 40, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Teemaplaneering "Haapsalu linna liikluskorraldus ja kergliiklusteed"

KUULATI aselinnapea Aivar Sein`a ettekannet.
Viimastel aastatel on kehtestatud hulgaliselt uusi detailplaneeringuid ning mitmed detailplaneeringud on veel koostamisel. Samuti on vastu võetud Haapsalu linna arengukava aastateks 2007 – 2011. Ridala vallas on koostamisel valla üldplaneering ning toimuvad olulised muutused Tallinna mnt ümbruses. Lähtudes sellest tuleb kavandatud teemaplaneeringu raames üldplaneering tänavavõrgu osas kooskõlla viia uute arengusuundadega.
Teemaplaneering „Haapsalu linna liikluskorraldus“ kirjeldab linnasiseseid logistilisi seoseid ning annab suunad tänavavõrgu arendamiseks. Seejuures on teemaplaneering üldplaneeringu jõuga dokument. Lisaks olemasoleva tänavavõrgu arenguvõimaluste kirjeldamisele käsitleb teemaplaneering ka uute hoonestusalade väljaehitamisega seotuid perspektiivseid tänavaid ja kergliiklusteid.
Käesoleval ajal teedevõrk ei vasta kasvavale liikluskoormusele, tänavate läbilaskevõime suurendamise võimalused on piiratud (eriti kesklinnas). Teede rajamisel on probleemid maaomandiga, korraldamata on raskeveokite liiklus ja ohtlikud veosed linnas.
Enam tähelepanu tuleb pöörata kergliikluse turvalisusele ning kergliiklusteede rajamisele. Lisaks üldplaneeringus kavandatule tuleb teemaplaneeringus ette näha kergliikluse võimalus Õhtu kalda – Lossipargi – Promenaadi vahel läbi vanalinna. Kergliiklustee kujundamiseks võib siin kasutada olemasolevat tänavavõrku. Tagada tuleb kergliiklustee kaudu juurdepääs Wiedemanni gümnaasiumile. Samuti leida ohutu lahendus pääsuks Õhtu-Kalda kergliiklusteelt Wiedemanni tänavale. Planeeringus tuleb välja pakkuda liikluskorralduslik lahendus Lahe ja Wiedemanni tänava ristmikule ning lahendada autoliiklus Promenaadil ja pargialadel.
Haapsalu tänavavõrgu arendamise põhiülesandeks on transiitliikluse linnakeskusest möödajuhtimine. Hetkel läbib kesklinna Hiiumaa ja Vormsi suunduv transiitliiklus. Üks võimalus transiidi eemalejuhtimiseks on rajada endise raudteetammi kergliiklustee kõrvale möödasõidutee algusega Randsalust kuni Lihula mnt viaduktini. Sealt kulgeks möödasõidutee üle viadukti ning mööda Männiku teed edasi Rohuküla suunal. Uuemõisa aleviku ja Haapsalu linna ümbersõidu sobiva trassi kohta on küll eeluuring tehtud, kuid reaalne projekteerimistöö selles valdkonnas ei alga enne kolme nelja aastat.
Ümberkorraldust vajavad Tallinna mnt ristmikud, mis tipptundidel ei suuda tagada autode sujuvat läbilaskevõimet ning tekivad pikad ummikud (eriti probleemne Tamme tn ristmik).
Haapsalu liikluskorraldus ja ka parkimiskord on kujunenud stiihiliselt. Tõsisemad probleemid autode parkimisel on tekkinud kesklinnas. Parklate paremat kasutamist soodustaks nende asukohtadele juhtivate suunaviitade paigaldamine ja parkimisala korrektne märgistamine. Läbitöötamist vajab parkimiskorraldus: kaubanduskeskuse ümbruses, Jaama tänaval ja selle ümbruses, Metsa tänaval, vanalinnas ja holmidel, metsakalmistu juures.
Ainult tänavavõrgu arendamisega ei ole kiire autostumise taseme jätkuva kasvu tingimustes võimalik linna liiklusprobleeme rahuldavalt lahendada. Rööbiti tänavavõrgu täiustamisega tuleb ohjeldada auto kasutamist kesklinnas soodustades alternatiivseid liiklemisviise: ühistransporti, jalgsikäimist, jalgratta kasutamist.

Teemaplaneeringu eesmärk:
o	Kehtiva üldplaneeringu täpsustamine ja täiendamine.
o	Linna tänavavõrgu, kergliiklusteede, parkimise ja ühistranspordi planeerimise üldiste põhimõtete kujundamine.
o	Transiitliikluse negatiivse mõju vähendamine, liikluse sujuvuse ja ohutuse tagamine.
o	Liiklejatele soodsate ühenduste loomine spordi- ja puhkekohtade, elu- ja töökohtade, elukoha ning linnakeskuse vahel.
o	Planeerida olulisemate ristmike liikluskorralduslik lahendus ja kavandada nende väljaehitamiseks vajalik maade reserveerimine.
o	Kesklinna ja selle ümbruse parkimiskorralduse lahendamine.
o	Kergliiklusteede võrgustiku planeerimine põhimõttel, et see ühendaks kõik Haapsalu koolid, supelrannad, külalissadamad ja suurema töötajate arvuga ettevõtted.
o	Põhiliste tehnovõrkude- ja rajatiste asukohtade määramine.
o	Ohtlike- ja raskete veoste marsruutide määramine.
o	Liiklusvoogude ratsionaalne jaotamine tänava- ja teedevõrgul.
o	Keskkonnamõju strateegiline hindamine ja meetmete rakendamine liikluse kahjuliku mõju vähendamiseks.
o	Linna liiklussüsteemi arendamise eelistuste määramine.
o	Linna tänavavõrgu arengusuundade täpsustamine linna arengukavast lähtuvalt.
o	Tänavavõrgu toimimise tingimuste selgitamine ning uute teede rajamise võimaluste ettenägemine.
o	Kaitsevööndite ulatuse ja kasutustingimuste määramine.
o	Teemaplaneering on aluseks teemaade munitsipaliseerimisel.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Jaanus Karilaid küsis, millal võib see volikogu ette jõuda protsessina?
Vastas A. Sein. Protsess on pikk ja mahukas, ei oska ennustada. Kui kahe aastaga saame ellu viidud, siis on hästi.

Volikogu liige Teet Kallasvee (1) küsis, kas hanget on hinnatud?
Vastas A. Sein. Ei opereeri numbritega. Paljud linnad ei ole veel sellega tegelema hakanud, maksab üldplaneering.

Volikogu liige Teet Kallasvee (2) küsis, kas sellele aastale ei planeeri?
Vastas A. Sein. Selle aasta lõpuks tahame hanke läbi viia, et saada numbrid, millega edasi opereerida. Maksame 2009. a eelarvest.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Kiidan Aivarit! Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 225 „Teemaplaneering "Haapsalu linna liikluskorraldus ja kergliiklusteed" (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Volituste andmine maa tasuta omandamiseks ja maade tasuta võõrandamiseks (Lihula mnt 1, Lihula mnt 3, Lihula maantee parkla 1, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Aivar Sein`a ettekannet.
Vastavalt detailplaneeringu (Lihula mnt 1, 3, 5, Kuuse tn 1 ja Tallinna mnt 2, 4, 6 kruntide ja lähiala) koostamise käigus saavutatud kinnisvaraomanike kokkuleppele ja vajadusest detailplaneering ellu viia on linnal vaja omandada 18 m2 maad Lihula mnt 1 kortermaja omanike omandis olevast kinnistust Tallinna maantee teemaa koosseisu ja anda ära Lihula mnt 1 kortermaja omanike omandisse Lihula maantee parkla 1 kinnistust 98 m2 ning Lihula mnt 3 kinnistust 63 m2 maad.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATIõiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 226 „Volituste andmine maa tasuta omandamiseks ja maade tasuta võõrandamiseks (Lihula mnt 1, Lihula mnt 3, Lihula maantee parkla 1, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 11

Haapsalu Linnavolikogu 29.06.2007 otsuse 134 „Vara võõrandamine avalikul kirjalikul enampakkumisel (kinnistu Jaani tn 2 12/15 osa kaasomandist) muutmine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindt`i ettekannet.
Haapsalu linna munitsipaalomandis on 12/15 kinnistut aadressiga Jaani tn 2, Haapsalus. Kinnistu kaasomanik 3/15 osas on välisriigi kodanik. Linnal puuduvad kaasomanikuga ühised huvid kinnistu edaspidisel haldamisel ja renoveerimisel. Samuti ei ole hoone omamisest huvitatud ka kaasomanik. Läbirääkimistel kaasomanikuga lepiti kokku kinnistu müügis ühisel oksjonil. Arco Vara Kinnisvarabüroo hindamisakti alusel on 100% vara väärtuseks 4 390 000 krooni.
Haapsalu Linnavolikogu 29. juuni 2007 otsuse nr 134 alusel otsustas volikogu võõrandada kinnistu Jaani 2 linnale kuuluva kaasomandi avaliku enampakkumise korras alghinnaga 4000 000 krooni. Haapsalu Linnavalitsus sõlmis oktoobris 2007 koosmüügilepingu, milles teine kaasomanik volitab Haapsalu Linnavalitsust korraldama oma osa müüki koos linna osaga lähtuvalt linna vara müügi korrast. Lepingu kohaselt kohustuvad pooled oksjonil pakutud hinnaga müüma oma osa oksjoni võitjale. Linnavalitsus tegeleb vara müügi reklaamiga ja korraldab oksjoni. Linnavalitsus kuulutas välja avalikud kirjalikud enampakkumised 11.02.2008 ja 08.04.2008. Pakkumise tingimustega tutvus lähemalt kolm ostjat, kuid kahjuks pakkumisi ei esitatud.
Arvestades olukorda kinnisvaraturul ja konsulteerides kinnistu kaasomanikuga, teeme ettepaneku alandada kinnistu Jaani tn 2 alghinda 20% võrra.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Teet Kallasvee (1) küsis, millal Arco Vara koostas akti?
Vastas M. Schwindt. Enne esimest korda oksjonile panekut, aasta tagasi.

Volikogu liige Valdo Maisalu (1) küsis, kas ei oleks enne olnud mõistlik kaasomand lõpetada?
Vastas M. Schwindt. Kaasomandi saame lõpetada, kui linnavalitsus ostab kaasomandi välja. Reaalosadeks jagamist oleme korra juba proovinud. Kinnistu omapära ei võimalda kaheks kinnistuks jagamist.

Volikogu liige Andrei Tšerepaniv (1) küsis, kas hind ei ole liiga madal?
Vastas M. Schwindt. Me ei ole linna vara eest kahju saanud. Linnale mittevajalik vara on vaja müüa, et investeerida uude kinnisvarasse.

Volikogu liige Andrei Tšerepaniv (1) küsis, kas teisi kinnisvara firmasid ei oleks pidanud lisaks kasutama?
Vastas M. Schwindt. Arco Kinnisvara on linnas üks neist, kellel on litsents ja keda aktsepteeritakse ka pankade poolt.

Volikogu liige Teet Kallasvee (2) küsis, mis seal maja toimub?
Vastas M. Schwindt. Selles majas on kolm korterit, millest üks on asustamata. Spetsiaalselt ei ole me seda üürile andnud, kuna nägime ette maja müüki. Kahes korteris elatakse üürilepinguga. Kui maja jõuab müüki, siis tuleb linnal kaks uut korterit neile üürnikele osta. Tähtajatu üürilepingu võime poole aastase etteteatamisega lõpetada. Teisel korrusel oli puuetega inimeste rehabilitatsioonikeskus, kellele leidsime Raudtee tn 10 uue koha. Kaasomaniku kasutuses olevad ruumid on asustamata, probleemi ei ole.

Volikogu liige Teet Kallasvee (3) küsis, kas see korterite ostmine on ainult linna kohustus?

Vastas M. Schwindt. Meil on nn kirjutamata kokkulepe, et kaasomandi seda osa, mida kasutab linn ja saab ka üüritulu endale. Kinnistu teist osa kasutab hr Hansen, tema sealt tulu ei saa. Pigem arvan, et linn peab üürnikele ise korterid ostma.

Volikogu liige Teet Kallasvee (4) küsis, kas linn ei võiks fikseerida, et võiksime kaasomanikega jagada koormust?
Vastas M. Schwindt. Eks me siis fikseerime.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Kõik on läbipaistev. Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 227 „Haapsalu Linnavolikogu 29.06.2007 otsuse 134 „Vara võõrandamine avalikul kirjalikul enampakkumisel (kinnistu Jaani tn 2 12/15 osa kaasomandist) muutmine“ (protokolli juures).

Andreas Rahuvarm
Volikogu esimees