VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								26. september 2008 nr 36

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.45.
Juhatas volikogu esimees Andreas Rahuvarm.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 15 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).

Puudusid: Kaido Antsve, Teet Kallasvee, Sulev Saareväli, Heino Tamm, Arder Väli.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Aivar Sein, aselinnapea Talis Vare (registreerimisleht lisatud).

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm luges ette linna valimiskomisjoni 29. augusti otsuse nr 45, millega taastati linnavolikogu liikme Andres Ammase volitused, erakond IRL, ja otsustati lugeda lõppenuks asendusliikme Madis Küti volitused. Ametijärgselt kuulub Andres Ammas volikogu juhatuse koosseisu.
Teade: volikogu juhatus otsustas detsembrikuu istungi kokku kutsuda 19. detsembril.

Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.
Häältega poolt 15 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 36. istungi päevakord:
Päevakord:
1. Haapsalu Linnavolikogu õiguskomisjoni liikme kinnitamine
Ettekandja		õiguskomisjon
2. Maamaksust vabastamine 2009. aastal
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon
3. Haapsalu linna munitsipaalüldhariduskoolide põhimääruste kinnitamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kultuurikomisjon
4. Projekti „Tehniline abi Haapsalu väikesadamatesse sissesõidutee süvendamiseks“ kaasfinantseerimise garanteerimine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon
5. Projektide „Spordihoone rekonstrueerimine“ ja „Vasikaholmi ranna heakorrastamine“ kaasfinantseerimise garanteerimine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon
6. Arvelduskrediidi limiidi kehtestamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon
7. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu kehtestamine (Kuuse tn 32, 32a, 32b, 32c, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon
8. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu kehtestamine (Sadama tn 26 ja 28, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon
9. Maa munitsipaalomandisse taotlemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon
10. Informatsioon linna 2008. a reservfondi kasutamise kohta
Ettekandja			linnavalitsus
11. Informatsioon linna allasutuste tegevuse kohta
Ettekandja			linnavalitsus

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu Linnavolikogu õiguskomisjoni liikme kinnitamine

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi ettekannet.
Ettepanek: Lõpetada Madis Küti volitused linnavolikogu õiguskomisjoni liikmena ja kinnitada õiguskomisjoni liikmeks volikogu liige Andres Ammas.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 229 „Haapsalu Linnavolikogu õiguskomisjoni liikme kinnitamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 2

Maamaksust vabastamine 2009. aastal

KUULATI aselinnapea Toivo Hein ettekannet.
Alates 1994. aastast oleme vabastanud pensionärid maamaksust 200 krooni ulatuses. 2004. aastast on maamaksust vabastatud täies ulatuses represseeritud ja represseerituga võrdsustatud isikud, vastavalt 01.01.2004 jõustunud maamaksuseaduse muudatusele.

Haapsalu linnas on 7577 kinnisasja omanikku/maakasutajat. 2008. aastal vabastati maamaksust 54 represseeritut ja represseerituga võrdsustatud isikut ning 40% ulatuses vabastati maamaksust 772 pensionärist maksusoodustuse saajat. Sellega seoses jääb 2008. aastal linnale laekumata 205 194 krooni. Prognoositav maamaksu laekumine 2008. aasta lõpuks on 2,9 miljonit krooni.

Arvestades maamaksumäärana 1,5% on korteriomanike aastane maamaks, olenevalt krundi suurusest, hinnatsoonist ja korteriomandi suurusest on 15–180 krooni. Eramaja omanike maamaks linna põhihinnatsoonis (kaubanduskeskusest põhja poole jääv osa linnast) keskmise suurusega krundil (900 m2) on 1620 krooni ja üle raudtee jäävas linnaosas 473 krooni. Põhihinnatsooni ja raudtee vahele jääv osa on jagatud veel kaheks hinnatsooniks ja nendes keskmise suurusega krundi maamaks on aastas 1080 ja 810 krooni.

Maamaksuvabastust on pensionäril ja represseeritul võimalik saada ühe kinnistu kohta.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

Volikogu liige U. Sukles saalist väljas, osaleb 14 volikogu liiget.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 67 „Maamaksust vabastamine 2009. aastal“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linna munitsipaalüldhariduskoolide põhimääruste kinnitamine

KUULATI aselinnapea Talis Vare ettekannet.
Määrusega kinnitatakse Haapsalu linna munitsipaalüldhariduskoolide uuendatud põhimäärused.
Eelmised põhimäärused on vastu võetud aastal 2000 ning kaheksa aasta jooksul on neis tehtud mitmeid parandusi. Samuti on muudetud õigusakte, millest tulenevaid sätteid tuleb osaliselt kajastada ka koolide põhimäärustes.
•	HWG õppekeelena on lisandunud vene keel (gümnaasiumiosas).
•	Põhimäärustes kajastatakse õppekavavälised tasulised tegevused.
•	Senistes põhimäärustes esines vastuolusid õpilaste hindamise korraga.
•	Täpsustatud on struktuuri ja struktuuriüksuste ülesandeid.
•	Täpsustatud tegevuse eesmärk ja ülesanded ning asjaajamise alused.
•	Lisatud on kooli sisehindamist käsitlev paragrahv.

Käesoleva eelnõuga on mõistlik kõik parandused, muudatused ja vajalikud uuendused võtta kokku ühte tervikteksti. Haapsalu Nikolai kooli põhimäärus on uuendatud veebruaris 2008 seoses kooli ümberkujundamise ja ümbernimetamisega.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 68 „Haapsalu linna munitsipaalüldhariduskoolide põhimääruste kinnitamine“ (protokolli juures).

Volikogu liige U. Sukles saalis tagasi, osaleb 15 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 4

Projekti „Tehniline abi Haapsalu väikesadamatesse sissesõidutee süvendamiseks“ kaasfinantseerimise garanteerimine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsuse poolt on ette valmistatud rahastamise taotlus.
Projekt „Tehniline abi Haapsalu väikesadamatesse sissesõidutee süvendamiseks“ on Haapsalu Linnavalitsuse poolt ellu kutsutud eesmärgiga arendada võrdselt välja kõik neli Tagalahe sadamat. Tänane olukord ei võimalda sadamatesse siseneda suurema süvisega alustel kui 1,5 meetrit. Põhjuseks on Tagalahe mudane ja madal põhi.

Käesoleva projekti elluviimine on otseseks eelduseks süvendustööde teostamisel ja laevatee asukoha määramisel. Enne uuringute teostamist ja süvendusprojekti valmimist ei ole võimalik alustada sadamatesse sissesõidutee süvendamist.

Käesoleva projekti eesmärgiks on süvendustööde võimaluste väljaselgitamine, sobivaima sissesõidukanali asukoha leidmine ning süvendamise ettevalmistamine (vee-erikasutusloa saamine).
Projektiga rahastatavad tegevused on järgmised:
1.	Projektijuhtimine/haldamine – halduskulud.
2.	Tagalahe hüdrograafilised mõõdistustööd arvestades sadamatesse sissesõitu.
3.	Ehitusgeoloogilised ja -geotehnilised uuringud.
4.	Keskkonnamõjude hindamine vee-erikasutusloa mahus.
5.	Sadamatesse sissesõidukanali ehitusprojekti koostamine (sh ka muda ladustamine).

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Kalju Aigro (1) küsis, kas uuringu tulemusena valmib ka mingi projekt?
Vastas Martin Schwindt. Selle projektiga rahastatavad tegevused on projekti juhtimine ja projektiga seotud halduskulud, tagalahe hüdrograafilised mõõdistustööd, arvestades sadamasse sissesõitu; ehitus-geoloogilised ja geotehnilised uuringud, keskkonnamõjude hindamine vee-erikasutusloa saamiseks ja sadamasse sissesõidukanali ehitusprojekti koostamine, sh mudaladustamise projekti koostamine.

Volikogu liige Urmas Sukles (1). Eelmise ja käesoleva aasta kogemus on näidanud, et Haapsalu püüab jätkuvalt välja suretada Haapsalu turismi ja Haapsalu vanalinna – Karja tänava remont, sadama sulgemine. Selle projekti tõttu saab olema ka tuleval aastal sama olukord, kui on seda sel aastal. Vanasse sadamasse ei saa sisse ja kui tehakse poliitiline otsus, et Siilatsi sadamale ei anta tegutsemise luba. Kas on võimalus, et süvendatakse kiiresti Siilatsi akvatooriumi tagune ala?
Vastas Martin Schwindt. Küsimus ei ole arutuse all oleva projekti osa. Kui süvendama hakata, tegemist on ju riigi merega, on vajalikud mitmed protseduurid vee-erikasutuse osas ja muud uuringud.
Kiire süvendamise kohta ei oska ma vastata.

Volikogu liige Urmas Sukles (2) küsis, kas linnavalitsus on arutanud, et järgmisel aastal on sadam ikka veel suletud?
Vastas Martin Schwindt. Linnavalitsuse vahenditest ja eestvedamisel süvendustöid tuleval aastal ei tehta.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 230 „Projekti „Tehniline abi Haapsalu väikesadamatesse sissesõidutee süvendamiseks“ kaasfinantseerimise garanteerimine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Projektide „Spordihoone rekonstrueerimine“ ja „Vasikaholmi ranna heakorrastamine“ kaasfinantseerimise garanteerimine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsuse poolt on ette valmistatud rahastamise taotlus esitamiseks Interreg IV, Eesti-Läti piiriülese koostöö programmile. Koostöö Läti poolega toimub kahes programmi valdkonnas, millest:
1.	„Tervislike eluviiside propageerimine sportimisvõimaluste parandamise kaudu“ hõlmab Haapsalu spordihoone rekonstrueerimist. Tööde käigus vahetatakse välja spordihoone II korruse saali põrand ja kaasajastatakse II korruse riietus- ja pesuruumid. Nimetatud projekti kogumaksumuseks kujuneb maksimaalselt 2 700 000 krooni, millest Haapsalu linna kaasfinantseerimine on 400 000 krooni.
2.	„Veeturismi atraktiivsuse suurendamine“ hõlmab Vasikaholmi rannaala heakorrastamist. Heakorrastamise käigus rajatakse liivarand, mänguväljakud ning koostatakse turundus ja reklaammaterjalid. Nimetatud projekti kogumaksumuseks kujuneb maksimaalselt 3000 000 krooni, millest Haapsalu linna kaasfinantseerimine on 450 000 krooni.
Projektide elluviimine toimub plaanide kohaselt perioodil 2009-2011.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Urmas Sukles (1) küsis, kas me juba ei lähe lõhki rahaliste garantiide andmise ja kaasfinantseerimistega?
Vastas M. Schwindt. Kõik volikogu poolt antud garantiid tulevaste perioodide jaoks, on arvel kohustustena ja mahuvad linna laenulimiidi hulka. Vajadusel saan esitada täpsema arvestuse.

Volikogu liige Urmas Sukles (2). Üks asi on limiidid, aga mida ütleb nn kõhutumme? Kui piiri peal me eelmaksetega oleme?
Vastas M. Schwindt. Antud garantiid jagunevad projekti teostamise aja peale ära. Üldjuhul on kahe-kolme aastased projektid. Nende kaasfinantseerimiste osas, millised oleme volikogupoolse toetuse saanud, kinnitan, et suudame need tasuda.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Urmas Sukles.
Juhin koalitsiooni tähelepanu sellele, et Reformierakonna fraktsioon võiks täna rahumeeli istungisaalist ära jalutada ja öelda, et me ei võta osa linna lõhkilaenamistest. Me saame aga aru, et tegemist on linnale hädavajalike toimingutega. Koalitsioon säilitagu oma üksmeel ja käigu istungitel kohal, eriti kui on vajalik otsuste vastuvõtmiseks 11 häält. Teiseks palun silmas pidada, et võtame päris palju kohustusi. Võib tekkida oht, et majanduslangus hakkab töökohtade ja palkade kallale minema, et linna eelarve ei pruugi täis saada. Mis siis saab?

Volikogu liige Jaanus Karilaid.
Asjades ja probleemide lahendustes, mis on Haapsalule iseenesest mõistetavad, ei ole olemas koalitsiooni ega opositsiooni, vähemalt neile, kes hoolivad Haapsalust.

Rohkem sõna ei soovitud, häältega 15 poolt otsustati lõpetada läbirääkimised.

Lõppsõna – linnapea Ingrid Danilov.
Mul on hea meel, et opositsioon tunneb huvi linnale oluliste asjade üle. Võin kinnitada, et lõhkilaenamist hetkel ei ole. Kohustused, mis jagunevad kolme aasta peale, saab linnavalitsus hakkama ilmselt ka ilma laenu võtmata. Mis puudutab järgmise aasta eelarve prognoosi, siis oktoobrikuu alguses annab linnavalitsus volikogule üle parandustega arengukava, mille juures on eelarve prognoos – väga konservatiivne, viieks aastaks, juures on kõik laenukohustused ja investeeringute järjekord, mida oleme üldse suutelised tegema. Oleme kursis, et majandus langeb, teame, et maksumaksjate arv väheneb. Teame, et tööhõive eriti ei kasva. Oleme selleks ette valmistanud ja võin lugupeetud volikogu rahustada, et saate ülevaate ja saame juba koos otsustada, mida selle eest saame teha, mida mitte.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 231 “Projektide „Spordihoone rekonstrueerimine“ ja „Vasikaholmi ranna heakorrastamine“ kaasfinantseerimise garanteerimine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Arvelduskrediidi limiidi kehtestamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalus on töös ja lähiajal algamas mitmed investeerimisprojektid, mida finantseeritakse linnale eraldatud tagastamatutest toetustest. Toetuste välja maksmise tingimuseks on nõue, et Haapsalu linn toetuse saajana teeb kulutused ja tasub need enne toetuse laekumist. Täiendavalt koostab linnavalitsus aruanded tehtud kulutustest ja esitab need finantseerijale. Finantseerijal on üldjuhul aega 30 päeva dokumentatsiooni kontrollimiseks ja toetuse välja maksmiseks. Praktika on näidanud, et ajaline nihe kulutuste tegemise ja toetuse laekumise vahel on ca 90 päeva. Sellest tulenevalt on Haapsalu linnal vajadus finantseerida lühiajaliselt käibevahendeid summas 5 000 000 krooni. Arvestades täiendavate käibevahendite laenamise lühiajalisust (90-100 päeva) on otstarbekas kasutada selleks arvelduskrediiti. Kehtiva SEB Panga arvelduskrediidi lepingu alusel on Haapsalu linna arvelduskrediidi määr 1,7% + panga baasintress (6%). Kehtiv arvelduskrediidi limiit on 1 500 000 krooni. Käesoleva eelnõuga teeme ettepaneku suurendada arvelduskrediidi limiiti 5 000 000 kroonini. Arvelduskrediiti kasutab linnavalitsus ainult eelarveaasta sees lühiajaliste käibevahendite finantseerimiseks. Eelarveaasta vahetuse seisuga arvelduskrediidi limiiti ei kasutata. Limiidi kasutamine on tähtajatu ja vajadusel muudetakse volikogu otsusega.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Heinar Tuulberg. Kas laekumise garantii on 100%?
Vastas M. Schwindt. 100% ei saa kunagi midagi garanteerida. Kui võtta arvesse finantseerijapoolseid kohustusi arvesse, siis peaks aasta lõpuks ära laekuma.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 232 „Arvelduskrediidi limiidi kehtestamine“ (protokolli juures).

Lahkus volikogu liige U. Sukles, osaleb 14 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 7

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu kehtestamine (Kuuse tn 32, 32a, 32b, 32c, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Kehtestamisele esitatav planeering käsitleb Kuuse, Vahtra tänava ristmiku äärset ala, mis külgneb Kuuse 26 korterelamu- ja väikelastekodu kruntidega. Planeering algatati Haapsalu Linnavalitsuse ettepanekul.
Planeeringu peamine eesmärk on planeerida viis ühiskondlike hoonete maa krunti, et ehitada igale krundile üks väikelastekodu pereelamu.
Väikelastekodu pereelamute ehitamiseks on asukoht sobiv. Krundid asuvad vahetus läheduses nii väikelastekodule, pereelamute piirkonnale, puhkealaks kujunevale metsatukale, kui ka kaubanduskeskusele ja bussipeatusele. Väikelastekodu, noortekodu ja väikelastekodu pereelamud moodustavad ühise sotsiaalse suunitlusega kompleksi.
Planeeringuga määratakse kruntidele ehitusõigus ja hoonestustingimused, haljastuse põhimõtted, kommunikatsioonide asukohad, parkimiskorraldus ja juurdepääsud kruntidele. Hoonete paigutamisel kruntidele tuleb arvestada kõrghaljastuse maksimaalse säilitamise nõue. Hooned on planeeritud kruntide tänavapoolsetest piiridest 15 m kaugusele, et oleks võimalik säilitada kõrghaljastust tänava ja majade vahele.
Kavandatavad uued hooned jätkavad Kuuse-Vahtra tänavate väikeelamupiirkonnale iseloomulikku hoonestust. Elamud on planeeritud kuni kahe korruselised, kaldkatustega, viimistluseks põhiliseks puit, ka krohv või naturaalne kivi. Viis krunti piiratakse ühise piirdega. Ühisele õuealale on planeeritud mänguväljak ja prügimaja, parkimiskohad ja välisvalgustus.
Planeeringuga on ette nähtud ehitada välja Kuuse tänavalt juurdepääs Kuuse tn 26 korterelamukrundile.
Vastavalt üldplaneeringule on planeeritud väiksem ärikrunt Kastani kaubanduskeskuse krundi kõrvale, kuhu on võimalik paigaldada taaravastuvõtu kiosk ja mõningad parkimiskohad.
Kuuse tänava serva rajatakse 3 m laiune kergliiklustee, Vahtra tänava äärde on ettenähtud kõnnitee.
Detailplaneeringuga tehakse ettepanek muuta üldplaneeringut. Krundid sihtotstarvetega „väikeelamumaa“ (Kuuse 32a, 32b, 32c) ja „üldmaa“ (Kuuse 32) on planeeritud viieks üldmaakrundiks, üheks ärikrundiks ja liiklusmaakrundiks.
Planeeringuga on lahendatud terviklikult Kuuse–Vahtra-Kastani tänavate vaheline ala.
Asukoht planeeritule on põhjendatud: väikelastekodu pereelamud võimaldavad seal elama hakkavatel lastel osa võtta naabruses asuvates väikelastekodu või sotsiaalmajas toimuvatest tegevustest, käia poes, metsas jalutamas jms.

Kavandatud hoonete mahud on sarnased Kuuse tänava äärsete olemasolevate pereelamutele ja võimaldavad säilitada suurel hulgal praegusest kõrghaljastusest. Kuuse tn 26 saab juurdepääsu krundile Kuuse tänavalt. Heakorrastatakse kogu planeeritav ala.
Haapsalu Projekteerimisbüroo OÜ poolt koostatud detailplaneering on saanud maavanema heakskiidu.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 233 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu kehtestamine (Kuuse tn 32, 32a, 32b, 32c, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu kehtestamine (Sadama tn 26 ja 28, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Kehtestamisele esitatav planeering käsitleb Haapsalu Tagalahe ja Sadama tänava vahele jäävat kahte hoonestatud krunti. Riigiomandis olnud ühiskondlike hoonete maa krundid müüdi Lääne Maavalitsuse poolt eraomandisse. Seejärel on nii Sadama 28 endine kontorihoone kui Sadama 26 poolik sadama teeninduseks projekteeritud ehitis seisnud aastaid kasutuseta. Krunte on edasi müüdud, planeeringuid on algatatud, kuid sisulist planeerimist ei järgnenud. Kruntide praegune omanik Kodusadama Arenduse OÜ esitas linnale eskiislahendused kavandatavate hoonete kohta ja taotles varasema detailplaneeringu algatamise otsuse muutmist. Haapsalu Linnavolikogu muutis 26.10.2007 otsusega nr 152 Sadama tn 26 ja 28 kruntide detailplaneeringu algatamise otsust ja anti võimalus planeerida hoonetele osaliselt kolmas korrus.

Planeeringuala asub Tagalahe kaldal Holmide piirkonna miljööväärtuslikul alal, muinsuskaitseala kaitsevööndis. Kruntide juhtfunktsioonid elamu- ja ärimaa vastavad üldplaneeringule.
Planeering näeb ette olemasolevate hoonete rekonstrueerimise. Juurde kavandatavad kolmanda korruse mahud peavad astuma vähemalt 4 m tagasi hoonete tänava äärsest kahekordsest osast. Lisatavad mahud peavad olema vertikaalselt liigendatud. Sadama tn 28 hoone Sadama tänavapoolsed ühekorruselised majaosad lammutatakse, samuti kõrge torn.
Sadama 26 elamusse võib ehitada 14 korterit, Sadama 28-s on suurim korterite arv 18. Sadama 26 elamu alumisele korrusele võib ehitada ka kohviku. Merekaldale saab rajada terrassi.
Kummalgi krundil on 20 parkimiskohta.
Hoonete lubatavad viimistlusmaterjalid on puit, betoon, klaas, metall. Keelatud on kasutada imiteerivaid materjale.
Sadama 28 hoone merepoolne terrass ulatub krundi piirile nii, et see katkestab kallasraja hoone laiuselt. Planeeringus on ära määratud juurdepääsud avalikule kallasrajale Sadama tänavalt. Kuna piirdeaedu ei saa antud kruntide puhul rajada kruntide piiridele, siis on määratud ära piirdeaedade-hekkide võimalikud asukohad.
Planeeringu koostas Artes Terrae OÜ.
Planeeringu menetluse jooksul on toimunud mitu töökoosolekut, milles osalesid Sadama tänava elanikud, kruntide omanikud, planeerijad-arhitektid ja linnavalitsuse ametnikud. Kooskõlastatud planeering võeti linnavalitsuse poolt vastu ja avalikustati vastavalt planeerimisseaduse nõuetele.
Avalikustamise ajal esitati kaks vastuväidet-ettepanekut. Toimus avalik arutelu, kus arutati läbi tehtud ettepanekud ja vastuväited. Arvesse võetud ettepanekutele vastavalt korrigeeritud planeeringuga nõustusid arutelul osalenud ettepanekute tegijad (OÜ Pool ja Pool ja J. Heinla).
Kuna enamikku Sadama tänava elanikest, kes olid vastuväitele allakirjutanud, arutelul ei osalenud, jäi planeeringu vaidlus üles ja planeering esitati Maavanema järelevalvesse.
Vastuväiteid esitanud linnakodanikud ei osalenud ka maavanema järelevalve käigus korraldatud arutelul.
Järelevalve tulemusel jõudis maavanem seisukohale, et Sadama tn 30 detailplaneeringu menetlemisel on Haapsalu Linnavalitsus täitnud seadustest tulenevaid nõudeid.
Linnavalitsus on seisukohal, et planeeringuga kavandatud kaasaegsete hoonete (70-ndad) ümberehitamine kaasaegse arhitektuuriga hooneteks ei ole vastolus antud piirkonna miljööväärtusliku ala põhimõtetega ega Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärusega. Planeerimisel on arvestatud linna poolt esitatud nõuetega.
Planeeritud hoonete kasutusele võtmine, kaldapealse ja Sadama tänava välja ehitamine on linna üldistes huvides.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 234 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu kehtestamine (Sadama tn 26 ja 28, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 9

Maa munitsipaalomandisse taotlemine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Vastavalt maa munitsipaalomandisse andmise korrale toimub maa munitsipaalomandisse taotlemine kohaliku omavalitsuse vastava volikogu vastava otsuse alusel.
Haapsalu linna omandisse kuuluvad tänavarajatised, mille alune maa kuulub hetkel riigi omandisse.

Käesoleva eelnõuga tehakse ettepanek taotleda tänavarajatiste alune ning neid teenindava maa munitsipaalomandisse. Tänavad on kantud avalikult kasutatava teena riikliku teeregistrisse. Tänavamaa ulatuse määrab teeregistrisse kantud tänava pikkus ja tänavaääres asuvate, juba omandisse vormistatud, katastriüksuste piir. Kõik maaüksused on tänavahoiu korrastamiseks vajalikud maad.

Eelnõu lisaks on taotletavate maaüksuste asendiplaanid.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu ei hääletatud

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 235 „Maa munitsipaalomandisse taotlemine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Informatsioon linna 2008. a reservfondi kasutamise kohta

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet (elektrooniliselt protokolli juures).

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Valdo Maisalu (1). Palju raha on kulutamata, mida linnavalitsus plaanib teha?

Vastas M. Schwindt. Reservfond on erakorraliste kulutuste finantseerimiseks ja oleme lähtunud selliselt, et hoiame igaks elujuhtumiks. Aasta lõpus saab reservfondijäägist teha täiendavaid väljaminekuid, kui need osutuvad vajalikuks. Kui jääb järgi, siis saab jätta kehvemateks aegadeks.

OTSUSTATI:
võtta informatsioon linna 2008. a reservfondi kasutamise kohta teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 11

Informatsioon linna allasutuste tegevuse kohta

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet (majandusaasta aruanded elektrooniliselt protokolli juures).
Rahanduskomisjoni ettepanekul esitasime teile tutvumiseks linna tütarettevõtete ja sihtasutuste aastaaruanded. Täna on palutud kohale ka tegevjuhid: Haapsalu Veevärk AS juhatajat Rein Mets. Spordibaasid Tarmo Tuisk. Linnamajanduse Koit Vare. Piiskopilinnus Marika Peberg. Läänemaa Haigla Tõnis Siir.
Volikogu liikmed said esitada küsimusi.

OTSUSTATI:
võtta informatsioon linna allasutuste tegevuse kohta teadmiseks.

Andreas Rahuvarm
Volikogu esimees