VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								31. oktoober 2008 nr 37

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 15.37.
Juhatas volikogu esimees Andreas Rahuvarm.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 16 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).
Puudusid volikogu liikmed: Kaido Antsve, Raimond Lunev, Mihkel Mutt, Sulev Saareväli, Mati Seppi.

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Aivar Sein, aselinnapea Talis Vare (registreerimisleht lisatud).

Volikogu esimees Andreas Rahuvarm õnnitles volikogu nimel:
Andres Ammas on 15 aastat volikogu liige, on olnud valitud kõik viis koosseisu. Neljanda koosseisu oli Ammas volikogu esimees.
Urmas Sukles on samuti 15 aastat linna võimu juures, esimesed kolm koosseisu linnapea ametis. Kokku on ta saanud voliniku mandaadi alates teisest koosseisust.
Haapsalu Linnavolikogu esimene koosseis valiti 28. oktoobril 1993. Volikogu esimeheks valiti Ülo Uluots.

Arutati volikogu juhatuse esitatud päevakorda.
Kommunaalkomisjoni esimees Tiit Moor tegi ettepaneku päevakorrapunkt nr 9. „Haapsalu linna arengukava 2007-2011 muutmine, teine lugemine“, viia üle järgmise volikogu istungi päevakorda. Põhjus: laekusid muudatusettepanekud, mida peab arutama.

Volikogu liige Urmas Sukles – kas me ei lähe koks-iga liiga suurde vastuollu, kuna on nõue, et arengukava peab olema läbi vaadatud 1. oktoobriks?

Päevakorra suhtes rohkem küsimusi ega parandusi ei olnud.

Häältega poolt 12 volikogu liiget
OTSUSTATI:
kinnitada Haapsalu Linnavolikogu 37. istungi päevakord:

1. Haapsalu linna 2008. a neljanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

2. Haapsalu linna arengukava 2007-2011 muutmine, esimene lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandjad		kommunaalkomisjon
				rahanduskomisjon
				kultuurikomisjon

3. Haapsalu linnas korraldatud jäätmeveo rakendamise tingimused ja kord
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

4. Detailplaneeringu kehtestamine Suur-Lossi tn 12, 12a, 14, 16; Ehte tn 9; Wiedemanni tn 10, 12, Haapsalu
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

5. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Tšaikovski puiestee pikendus, Haapsalu)
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		kommunaalkomisjon

6. Haapsalu Linnavolikogu 30.05.2008 otsuse nr 214 „Arendusprojekti „Haapsalu Kultuurikeskuse rekonstrueerimine“ omafinantseerimise tagamine ja rekonstrueerimistööde hanke korraldamine“ muutmine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

7. Haapsalu Kultuurikeskuse hoone rekonstrueerimistööde teostamiseks vahendite laenamine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

8. Haapsalu linna 2008. a neljanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine
Ettekandja			linnavalitsus
Kaasettekandja		rahanduskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Haapsalu linna 2008. a neljanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsuse poolt on koostatud linna 2008. aasta neljanda lisaeelarve projekt. Eelnõu kohaselt suurenevad linna eelarve tulud 1124 184 krooni, kulud 4 924 184 krooni ja täiendavalt võetakse laenu 3 800 000 krooni. Eeldatavalt jääb esitatud lisaeelarve käesoleval aastal viimaseks.
Tulud
Planeeritust enam laekub käesoleval aastal tulusid teiste omavalitsuste laste koolitamise eest Haapsalu haridusasutustes. Kokku suureneb haridusasutuste majandustegevusest saadav tulu 659 387 krooni.
Riigipoolsete toetustena laekub täiendavalt töövihikute soetamise vahendeid ja lasteaia pedagoogide palkade suurendamise vahendeid kokku summas 474 797 krooni.

Kulud
Käesoleval aastal täiendavaid kulude suurendamisi tulumaksu ülelaekumisest lisaeelarves ei ole. Sellest tulenevalt on väga täpselt üle vaadatud kõikide tegevusalade minimaalsed vajadused aasta lõpuni ning tehtud korrigeerimised. Suuremas osas on tegemist valdkannasiseste ümbertõstmistega erinevate tegevusalade vahel. Täiendavalt on suurendatud hariduse valdkonna kulusid hariduse tuludest.

Lisaeelarve suurim täiendus on seotud Haapsalu Kultuurikeskuse remondiga. Käesoleval aastal on kavas teostada töid kokku 3 800 000 krooni ulatuses, mida finantseeritakse laenu vahenditest.

Lisaeelarve täpsem jaotus on toodud eelnõu lisades 1-3.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Arder Väli. Kui palju on linnal praegu raha arvetel ja fondides?
Vastas M: Schwindt. Arvetel on ca 2 milj kr. Fondides ja aktsiates ei ole linna raha. Kasutame ülejäägideposiiti, alates poolest milj kroonist, mis on ülejääk, suunatakse panga deposiidile ja hommikul sealt tagasi.

Volikogu liige Urmas Sukles (1). Kui kehvalt on meil minema hakkab?
Vastas M: Schwindt. Läks kehvemalt kui prognoosisin eelmise aasta lõpus. Septembrikuu ja oktoobrikuu ei tulnud tulumaksu laekumised täis. Kui sama kehv laekumine jätkub, siis aasta lõpuks tuleme täpselt nulli.

Volikogu liige Urmas Sukles (2). Milline oli oktoobrikuu laekumine?
Vastas M: Schwindt. Peast ei oska öelda, u 900 tuh kr jäi laekumine prognoositust väiksemaks.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele. Muudatusettepanekute tegemiseks anda üks tund.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm suunas eelnõu „Haapsalu linna 2008. a neljanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine“ teisele lugemisele.

Muudatusettepanekute esitamine lõpeb kell 15.12.

Päevakorrapunkt nr 2

Haapsalu linna arengukava 2007-2011 muutmine, esimene lugemine

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Tulenevalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest vaatab volikogu iga-aastaselt läbi ja võtab vastu otsuse arengukava muutmiseks.

Haapsalu Linnavalitsus on jooksval aastal kehtivat arengukava analüüsinud ja teeb volikogule ettepaneku viia Haapsalu linna arengukava tekstilisse ossa kaks täiendust. Nimelt vajab süvendamist sadamate arengut takistav ja oma madaluse tõttu mereturistidele ebaturvaline sissepääsukanal ning antud tegevuseks on võimalik saada toetust ka EL fondidest.
Teine täiendus on seotud linna haljasalade heakorrastamisega, kuid arengukavast on ekslikult välja jäänud veetorni esise haljasala rekonstrueerimise vajadus.
Haapsalu linna arengukava 2007-2011 olulisem muudatus on aga arengukava kehtivusaja muutmine. Nimelt näeb kohaliku omavalitsuse korralduse seadus ette, et kohalikul omavalitsusüksusel peab olema kolm aastat ette kehtiv arengukava. Sellest tulenevalt teeb linnavalitsus volikogule ettepaneku nimetada uueks arengukava kehtivuse perioodiks aastad 2009-2013 viies ühtlasi Haapsalu linna arengukava vastavusse EL struktuurifondide programmiperioodiga.
Muudatused on ka Haapsalu linna arengukava lisades. Uue terviktekstina on esitatud volikogule Haapsalu linna arengukava elluviimiseks tegevuskava aastateks 2009-2013, kuid täiesti uue dokumendina esitatakse koos arengukavaga Haapsalu linna eelarvestrateegia aastateks 2009-2013, millega omakorda on viidud vastavusse Haapsalu linna investeeringute kava samadeks aastateks.
Eelarvestrateegia koosneb eelneva nelja aasta eelarve täitmisest, käesoleva aasta kinnitatud eelarvest ja järgneva viie aasta eelarve prognoosist. Eelarve strateegia eesmärgiks on anda ülevaade kavandatavate kulude, investeeringute ja laenude mõjust kogu linna eelarvele perioodil 2009-2013. Eelarvestrateegia koostamisel ja linnaeelarve tulude arvestamisel on lähtutud linna rahvastikuga seotud trendidest ja linlaste brutopalga muutustest aastatel 2004-2008. Kasutatud on ka Eesti Panga finantsprognoose.

Koos Haapsalu linna arengukava 2007-2011 muutmise eelnõuga esitab linnavalitsus volikogule kinnitamiseks ka linna arengukava 2008. aasta täitmise aruande.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Alo Lõps küsis, millised muudatusettepanekud esitati?
Vastas I. Danilov. Seda saate küsida volikogu komisjonide käest. Üks muudatus saab olema spordihalli teema, mida täna koalitsiooninõukogu arutab.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.
Kuna on laekunud muudatusettepanekud, siis ootame veel lisaks muudatusettepanekuid 21. novembrini.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige U. Sukles küsis, kas komisjon on kokku võtnud summa, mis kuluks arengukavas toodud tegevuste teostamiseks?
Vastas T. Moor. Ei ole, lootsime rahanduskomisjoni peale eesotsas sinule.
Volikogu liige U. Sukles. Kuluks 524 milj kr.
Vastas T. Moor. Eks see summa ole utoopiline, aga arengukava on näitab, mis suunas areneda.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Komisjonis vaatasime põgusalt investeeringute kava ja eelarve strateegiat. Kui 2007. a teede ja tänavate investeeringute kavas oli ette nähtud selleks aastaks 11,1 milj kr, siis reaalselt on see 4,2 milj kr. Seega on planeeritud sellesse ja järgnevatesse aastatesse oluline vähenemine. Vähenemise nihkeid on mitmes valdkonnas, sh tänavavalgustuses. Igal aastal on investeeringute kava muutuv, vahel suurenev ja vahel vähenev.
Ettepanek: lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
KUULATI kultuurikomisjoni esimehe Aidi Valliku kaasettekannet.
Komisjon ei olnud üksmeelel. Häältega 2 poolt ja 1 vastu otsustati lubada eelnõu teisele lugemisele. Arutelul leiti, et mõned küsimused arengukavas on leidnud ebapiisavat käsitlemist. Tegime ka muudatusettepanekuid. 

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm suunas eelnõu „Haapsalu linna arengukava 2007-2011 muutmine“ teisele lugemisele novembrikuu istungil.

Muudatusettepanekute esitamine lõpeb 21. novembril.

Päevakorrapunkt nr 3

Haapsalu linnas korraldatud jäätmeveo rakendamise tingimused ja kord

KUULATI aselinnapea Aivar Seina ettekannet.
Konkurss korraldatud jäätmeveo vedaja leidmiseks Haapsalu linnas viidi läbi 2005-nda aasta lõpus, kus vedaja ainuõigus anti linnavolikogu 27.01.06 otsusega nr 27 AS-le Ragn Sells. Vastavasisuline leping linna ja vedaja vahel sõlmiti 28. veebruaril 2006. Ainuõigus olmejäätmeid vedada anti kolmeks aastaks. Nimetatud leping lõpeb 28.02.2009 ning vaja on läbi viia uus konkurss.
Enne konkursi korraldamist tuleb üle vaadata jäätmeveo rakendamise tingimused ja kehtestada reguleeriv kord. Määrusega tuleb kindlaks määrata järgmised põhilised Jäätmeseadusest tulenevad nõuded:
1) määrata jäätmeliigid, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu;
2) määrata jäätmeveopiirkond;
3) määrata kogumise ja vedamise tingimused ning paika panna vedamise sagedus ja aeg;
4) määrata jäätmeveo teenustasude piirmäärad.
Neli aastat tagasi 2004. aastal vastuvõetud linnavolikogu määrust „Jäätmeliikide, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, jäätmeveo teenustasu piirmäära, veopiirkondade, jäätmeveo sageduse ja aja määramine“ uue konkursi korraldamisel aluseks võtta ei saa, kuna jäätmeveo teenustasu piirmäärad ei vasta enam tegelikele kulutustele jäätmete vedamiseks ja käitlemiseks.
Käesolevas määruses on jäätmeveo teenustasu piirhindade arvutamisel kasutatud osaliselt Eesti Jäätmekäitlejate Liidu poolt välja töötatud teenustasu hindade muutmise metoodikat.
Jäätmeveo teenustasu koosneb järgmistest põhikomponentidest: tööjõukulu (25%), kütusekulu (20%) ja käitluskulu (ca 50-55%).
Kui võrrelda käesolevat aastat aastaga 2005 on veondussektoris keskmine brutokuupalk tõusnud 55% ehk 2005 aastal oli keskmine brutokuupalk 8859 krooni, 2008 II kvartalis aga 13 751 krooni (allikas: http://www.stat.ee/ ).
Tõusnud on ka kütusehinnad. Kui 01.01.2006 maksis diiselkütuse liiter 12.85 krooni, siis seisuga 09.10.08 maksis diiselkütuse liiter Lukoil Randsalu tanklas 18.05 krooni. Seega on kütuse hind tõusnud 40,5%.
01. jaanuarist 2009 on saastetasu määr prügilasse ladestada lubatud ühe tonni jäätmete kohta 156.50 kr/t (hetkel kehtiv määr 133 kr/t) Sellest tulenevalt võib Väätsa prügila (kuhu Haapsalus kogutud jäätmed ladestatakse) tõsta uuest aastast ladestustasu. Tasu tõstmise või mittetõstmise otsustab prügila nõukogu aasta lõpu poole.
Võrreldes käesolevat aastat 2006-nda aastaga on ladestustasu tõusnud 98.40 krooni. 2006-ndal aastal oli Pullapää prügilasse ladestatava jäätmetonni hind 540 krooni. Hetkel on Väätsa prügila ladestatava jäätmetonni hind 638.40 krooni. Palju hind võib kallineda otsustab prügila juhtkond, kuid arvatavalt hind tõuseb.
Prügila käitluskulude tõusu veoteenuse hinnas on arvestatud järgmiselt: kehtivale ladestushinnale (638.40) on juurde arvestatud saastetasu tõus, mis on 17,7%. Saadud on orienteeruv ladestuskulu jäätmetonni kohta, mis on 751.40 kr/t.
Võttes aluseks eelneva on leitud ladestukulu kallinemine võrreldes 2006-nda aastaga ning saadud tõusuprotsent on 39,15%.
Jäätmeveo teenustasu piirhinna muutmise arvutusnäide 140 l konteineri kohta, mille hetkel kehtiv piirhind on 40 kr/ tühjenduskord:
Kütuse hinna muutumise arvutus:
X = 0,2 x A x C
X- uus konteineri tühjendushinna muutus;
A – kütuse hinna muutus;
C – kehtiv konteineri tühjendushind;
0,2 – kütusekulu osakaal kogumiskulus
X = (0,2 x 0,405 x 40) = 3, 24 kr

Tööjõukulu hinna muutumise arvutus:
X = 0,25 x B x C 
X- uus konteineri tühjendushinna muutus;
A – tööjõukulu suurenemine;
C – kehtiv konteineri tühjendushind;
0,25 – tööjõukulu osakaal kogumiskulus
X = 0,25 x 0,55 x 40 = 5.50 kr

Käitluskulu hinna muutumise arvutus:
X = 0,55 x 0,3915 x C
X- uus konteineri tühjendushinna muutus;
0,3915 – käitluskulu suurenemine;
C – kehtiv konteineri tühjendushind;
0,55 – käitluskulu osakaal kogumiskulus
X = 0,55 x 0,3915 x 40 = 8.62 kr

140 l konteineri hinna tõus kokku:
3,24 + 5,5 + 8,62 + 40 = 57.36 ~ 58 kr

Analoogselt on arvutatud ka teiste konteinerite uued teenustasu piirmäärad.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Koosolekul röövis eelnõu arutelu palju aega. Uurisime ka omal käel hindu mujal. Häältega kolm poolt ja 1 vastu sai eelnõu komisjoni toetuse.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 14 volikogu liiget, vastu 2.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 69 „Haapsalu linnas korraldatud jäätmeveo rakendamise tingimused ja kord“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 4

Detailplaneeringu kehtestamine Suur-Lossi tn 12/12a, 14, 16; Ehte tn 9; Wiedemanni tn 10, 12, Haapsalu

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Planeering algatati AS Rektaroni ettepanekul, kellele kuulub Haapsalu muinsuskaitsealal asuv endise kinohoone krunt Suur-Lossi tn 14.
Planeeringu eesmärk oli Suur-Lossi 14 ärikrundi ehitusõiguse muutmine, et ehitada endine kinohoone ümber korterelamuks. Planeeringuga on määratud krundi ehitusõigus ja arhitektuursed hoonestustingimused, mille kohaselt saab, lähtudes muinsuskaitse eritingimustest, ehitada 25% hoonest äripindadeks (nt kohvikuks) ja 75% korteriteks (kuni 12 korterit). Hoone mahtu ei suurendata. Elanike parkimine on lahendatud omal krundil.

Kehtestamisele esitatava planeeringuga on kavandatud muutusi lisaks Suur-Lossi 14 krundile ka sellega külgnevatel Ehte 9, Wiedemanni 10 ja 12 kruntidel.
Planeeritud on nelja krundi (riigi omandis oleva Wiedemanni 10, Ehte 9, linna omandis oleva Wiedemanni 12, AS Rektaroni omandis oleva Suur-Lossi 14 kruntide) piiride omavahelist muutmist.
Riigi omandis olev liiklusmaa krunt Wiedemanni 10, hoonestamata ja kujunduseta maa-ala, mida siiani on kasutatud kaootilise parkimisalana, jagatakse nii, et erinevatele kruntidele juurde liidetav maa-ala ehitatakse välja ja kasutatakse parkimiseks.
Haapsalu Linnavalitsuse põhjendused planeeringu kehtestamiseks on järgmised:
Tühjalt seisev endine kinohoone vajab uut kasutust. Ööklubi elamupiirkonnas tekitas probleeme. Kõnealune hoone sobib kinoks, kohvikuks või muuks ühiskondliku kasutustega hooneks, kuid samas võib osa hoonest olla ümber ehitatud korteriteks. Ka see tooks antud hoonesse elu tagasi. Planeering laiendab hoone kasutamise võimalusi.
Planeeringuga anti lahendus hoonestamata Wiedemanni 10 krundile, mis peale kahekordse puitelamu lammutamist on olnud väljaehitamata ja kujunduseta maa-ala, mida kasutati n.ö vabas vormis parkimiseks. Maa-ala jagatakse naaberkruntide vahel, kuid kasutatakse ka edaspidi parkimiseks. Asutuste hooned vajavad parkimist periooditi (nt lasteaia puhul on parkimise koormus hommikuti ja õhtuti). Planeeritud parkimisala jääb avatuks ka teiste asutuste külastajatele (nt lasteraamatukogu). Vanalinnale omase tänavajoone rõhutamiseks ja parkla turvalisemaks muutmiseks on kavandatud tänavaäärseks piirdeks müüritis.
Planeering määrab lasteaia hoonele võimaliku juurdeehituse ala.
Planeeringu koostas Haapsalu Projekteerimisbüroo OÜ. Kui algatamisel oli tegemist üldplaneeringut muutva planeeringuga, siis kehtestamisele tulev planeering vastab üldplaneeringule. Planeeringu vaidlused on lahendatud.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Kalju Aigro (1). Millist infot omab linnavalitsus endise rahandusosakonna hoone kohta?
Vastas T. Hein. Praeguse eelnõuga selle krundi piire ei muudeta. Omanik on välismaal.

Volikogu liige Kalju Aigro (2). Kas detailplaneering on selle endise rahandusosakonna hoone kohta tehtud?
Vastas T. Hein. Ei ole momendil teadlik, võib olla juba varem on tehtud.

Volikogu liige Teet Kallasvee (1). Kuidas hindad planeeringu praktilist väärtust?
Vastas T. Hein. Seda võib küsida kõigi elamumassiivide planeeringute kohta. Tõenäosus on väiksem, kui oli aasta tagasi. Vähendasime korterite arvu 20-lt 12-le. Samas on situatsioon muutuv.

Volikogu liige Teet Kallasvee (2). Kas linnavalitsus arvab, et selle planeeringuga piirkonna elamisväärsus paraneb?
Vastas T. Hein. Arvan, et „ei“, aga me ei saa ette kirjutada omanikule.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Parim osa selle planeeringu juures on see, et lasteaeda laste toomise tingimused paranevad.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 16 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 236 „Detailplaneeringu kehtestamine Suur-Lossi tn 12/12a, 14, 16; Ehte tn 9; Wiedemanni tn 10, 12, Haapsalu“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 5

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Tšaikovski puiestee pikendus, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Planeering algatati Haapsalu linna ettepanekul. Tšaikovski puiestee ja Haapsalu promenaad rekonstrueeritakse, rajatakse uued kaldakindlustused ja kergliiklusteed, tänavavalgustus jms. Kuna Tšaikovski puiestee kaldakindlustus lõpeb roostunud kaldal ja edasi jätkub ca 11 m laiune hooldamata, kujundamata reformimata riigimaa osa, siis teeb linn ettepaneku algatada detailplaneering, millega kavandatakse Tšaikovski puiestee ja promenaadi ühendamine. Planeeritakse terviklikult kaldakindlused, kergliiklustee ja lahenduse saaks merre viiva jäätee algus. Planeeritakse reformimata riigi maad ja riigi merd. Planeeritav liiklusmaa krunt nähakse ette liita Tšaikovski puiesteega.
Linna põhjendused planeeringu algatamiseks on järgmised:
•	nii promenaad kui Tšaikovski puiestee lähevad rekonstrueerimisele, mille käigus ehitatakse uued kaldakindlustused. Pole põhjendatud jätta osa, tänasest kaootilisest, roostunud kaldapealsest, välja ehitamata, vaid see tuleb koos promenaadiga terviklikult välja ehitada;
•	tagada Promenaadil jalutajate ohutus, jalutajaid ei ole vaja suunata ilma kõnniteeta kitsastele tänavalõikudele, et nad saaksid jätkata jalutuskäiku Tšaikovski puiesteel. Prognoositavalt suureneb nii autoliiklus kui rekonstrueeritud promenaadi külastajate arv. Seega toimub kergliiklustee rajamine antud asupaika avalikes huvides;
•	planeeringuga kaob Supeluse tn 2 krundilt 10 m laiune kitsendus „kallasrada“.

Informatsiooniks, et miks me seda teeme nüüd, algul oli üks variant, et me ei võta seda projekti sisse, siis oleks juhitud promeneerijad liiklusega tänavale ja teatud määral oleks kogu promenaadi projekti maksumus odavnenud. Arvestusliku eelarve järgi ei mahtunud mitmed tegevused, nt II etapp, mis haaras Aafrika randa, sellesse projektimahtu. Hanke tulemus näitas, et saab juurde liita tegevusi, mida algul ei planeerinud - Aafrika ranna objektid, ujula ja bassein. Taotlusega eraldatud raha peaks kogu töö katma. Teatud mõttes muudab see ka üldplaneeringut. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Teet Kallasvee (1). Viimastel aastatel on jäätee alanud Suurest Viigist, miks nüüd promenaadile jäätee? Kas see on linnavalitsuse oma mõte?
Vastas T. Hein. Jäätee on alanud ka siit ja eelprojektis on planeeritud see alguspunkt sisse.

Volikogu liige Urmas Sukles (1). Kui kaua selle planeeringu menetlemine aega võtab?
Vastas T. Hein. Maksimaalse kiirusega neli-viis kuud. Rohkem aega ei saa lubada, sest siis hakkab takerduma. Märtsis peaks olema valmis tee põhiprojekt, et hakata teostama promenaadi ehitustöid.

Volikogu liige Urmas Sukles (2). Kui see venima hakkab, siis minul isiklikult oleks põhjust arvata, et kui oleksin Supeluse 2 omanik ja pannakse mereäär kinni, siis ma ei nõustuks sellega mitte.
Vastas T. Hein. Meil on alust arvata, et see ei meeldi ka praegusele omanikule. Kui tulevad vaided, siis otsustab maavanem, kas kaalukam on avalik või era huvi. Kuigi me ei arva, et kinnistuväärtus väheneb.

Volikogu liige Urmas Sukles (3). Kui palju see maksma läheb?
Vastas T. Hein. Summa oli hanke sees, aga jään praegu vastuse võlgu. Ma saan seda hiljem täpsustada.

Volikogu liige Kalju Aigro (1). Kes võitis hanke?
Vastas T. Hein. Hanke võitis Facio Ehitus ja hange tuli oluliselt odavam, kui oli taotluseelarve.

Volikogu liige Urmas Sukles (4). Kas läbi selle hanke ei ole mere süvendamist ette nähtud?
Vastas T. Hein. Hankes on ette nähtud puhastamine 7000 m3.

Volikogu liige Arder Väli (1). Tegemist on kergliiklusteega, kui lai see on? Kas keskkonnateenistusega on kokkulepped saavutatud?
Vastas T. Hein. See on u 4-5 m. Keskkonnateenindusega küll, aga keskkonnaministeerium nõuab teatud mereehituste puhul põhiprojekti, meil ei ole seda veel. Vee-erikasutusloa saamiseks on tarvis mõningate ehituste puhul põhiprojekti.

Volikogu liige Arder Väli (2). Kuidas on keskkonnamõjude hindamisega?
Vastas T. Hein. Keskkonnamõjude hindamine? Algul oli projekt, kus me tahtsime mõlemal pool kuursaali muuta kaldarinnatise joont - tahtsime mõned meetrid merre minna. Siis hakati meile rääkima keskkonnamõjude hindamisest. Siis tegime projekti ümber ja viisime kaldarinnatise samale joonele, et vältida pikaajalise ja kalli töö tegemist.
Suhteliselt keerukas projekt, kuivõrd keskkonna teema on bürokraatlik ja vajab teatud toiminguid.

Volikogu liige Alo Lõps. Mis annab sulle ülima optimismi, et nelja kuuga saab valmis? Tavakodanikul kulub planeeringu koostamiseks aasta ja veelgi rohkem.
Vastas T. Hein. Võiks ju küsida ka nii, et mis annab ülima optimismi, et selline projekt üldse ette võtta. Võib juhtuda, et projekt ei saa valmis ja jääb välja. See oleks muidugi väike kaotus. 

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Komisjonis tundus projekt hea. Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liige Arder Väli.
Üks väike mõte. Nii palju, kui minu praktika vesiehitustega on olnud seotud, ei tea ma ühtegi juhust, et kui minnakse merepiirist mere poole, (kaks nädalat tagasi sai uue maa ja mere piiri), et me pääseme ilma keskkonnamõjude hindamiseta. Igal juhul, Toivo, kui sa neid planeerid, siis ma kardan, et sinu optimism nelja kuu kohta on liialt ülepingutatud.
Ettepanek tõsiselt mõelda nende autoriteetide peale, kes teeksid vajadusel keskkonnamõjude hindamise selle osa kohta, mis läheb merre.

Volikogu liige Urmas Sukles.
Arderi jutu peale tekkis mõte, et päris mitmed kohad lähevad merre. Ehk mõtleks veel, kas see projekt on ikka täiuslik ja läbimõeldud.

HÄÄLTEGA 16 poolt, vastu ei hääletatud, otsustati lõpetada läbirääkimised.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Lõppsõna.
Linnapea Ingrid Danilov.
Ühelt poolt ma jagan volinike muret, teisalt jälle ei ole väga palju põhjust muretseda. Vastan Alo küsimusele, et miks tavakodanikud ootavad oma detailplaneeringuid kaua? Ootavad selle tõttu, et nende arhitektid venitavad töödega, linnavalitsus ei venita ühegi planeeringu arutelu ega menetlemist. Kui on tegemist meie enda planeeringuga ja ise otsime arhitektid, siis lõpptähtaegu teades me peame ka planeeringud valmis saama, nii me ka töötame. Teine asi on Arderi küsimus merre ehitamisest, et mis see kõik kaasa toob. Tegelikult peame me selle projekti osas juba mitu kuud läbirääkimisi keskkonnateenistuse ja keskkonna ministeeriumiga. Oleme neile erinevaid põhjendusi esitanud. See ei ole tänane teema, et peame minema merre ehitama ja peame omama erinevaid lubasid. Sellega tegeleb Reimo Reimer ja kui tõesti juhtub, et tekivad ettenägematud takistused, siis jätame ehitamata. Praegu ei näe ma küll põhjust, miks me peaksime jätma pooleli selles hirmus, et järsku juhtub midagi.
Hange läks meile hinna poolest nii soodsalt, võrreldes koostatud eelarvega. Peame EAS-ga läbirääkimisi ja valmistame ette seda, et selle projekti raames saaksime renoveerida kuursaali, ehitada uue kõlakoja. Kõik selle eelarve piires ja raha jääb veel ülegi. Me ei kasutagi seda summat kogu ulatuses ära.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 12 volikogu liiget, vastu 1.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 237 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Tšaikovski puiestee pikendus, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 6

Haapsalu Linnavolikogu 30.05.2008 otsuse nr 214 „Arendusprojekti „Haapsalu Kultuurikeskuse rekonstrueerimine“ omafinantseerimise tagamine ja rekonstrueerimistööde hanke korraldamine“ muutmine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsuse poolt on läbi viidud Haapsalu kultuurikeskuse rekonstrueerimise ehitusprojekti hange, mille võitis AS Skanska pakkumine summas 64 870 841 krooni (Haapsalu Linnavalitsuse korraldus 29. august 2008 nr 591). Lisaks tuleb 2009. a kevadel läbi viia lavatehnoloogia hange, mille kalkuleeritud eelarve on 1 618 960 krooni. Lisaks ehitusele ja lavatehnoloogia paigaldamisele on sisse ostetud teenus ehitusprojekti juhi ja omanikujärelvalve teostamiseks kokku summas 920 115 krooni. Kokku on projekti eeldatav kogumaksumus 67 409 916 krooni. Ehitustööd on vastavalt hanke tulemusele plaanis läbi viia perioodil 2008. a IV kvartal kuni 2009. a detsember. Kogu projekt peab lõppema 2010. a I kvartalis.

Rekonstrueerimistööde finantseerimiseks koostas linnavalitsus eeltaotluse investeeringutoetuse saamiseks meetmest „Kohalike avalike teenuste arendamine“. Seoses eeltaotluse rahuldamise otsusega (Vabariigi Valitsuse korraldus nr 241 29.mai 2008) on Haapsalu Linnavalitsusel õigus esitada toetuse saamiseks samasse programmi põhitaotlus, planeeritud toetuse summa on 35 000 000 krooni.

Täiendavalt taotles linnavalitsus kultuurikeskuse remondiks toetust Kultuuriministeeriumilt.
Vastuseks saime 14.01.2008 kirja, kus ministeerium lubab projekti täies mahus realiseerimisel investeeringu toetust 2008. aastal 1800 000 krooni ja aastatel 2009-2015 veel summas 14 000 000 krooni. Programmi menetlejad loevad seda otse linna eelarvesse suunatud toetuseks ega fikseeri seda põhitaotluse esitamisel kaasfinantseeringuna. Vastavalt programmi määrusele tuleb tõsta linna omafinantseeringu garanteerimise otsust projekti tegelike kulusummadeni. Eelmise otsuse kohaselt oli garantii summa 32 300 000 krooni.

Garantii omaosaluse tagamiseks on vajalik esitada lõpliku investeerimistoetuse taotluse juurde. Palume lubada Haapsalu Linnavalitsusel garanteerida meetme „Kohalike avalike teenuste arendamine” investeeringutoetuste vahenditest 2008-2010 teostatava Haapsalu Kultuurikeskuse rekonstrueerimistööde omaosalus maksimaalselt summas 32 450 000 krooni. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Urmas Sukles (1). Aastal 2006 koostas kultuurimaja eelarve keegi ja jaanuaris on OÜ Covenant võitnud hanke ehitusprojekti juhi peale mingi 600 tuh kr peale - see on omaniku järelevalve. Kogu kultuurikeskuse hange on minu meelest pealevõtja hange. Miks Haapsalu linn peab maksma 600 tuh kr projekti juhtimise teenust? Kas siin ei ole priiskamise, raiskamise või, ma ei tea mis, tunnust?
Vastas M. Schwindt. Ma ei tea, kui pädev ma vastama olen. Põhimõte projekti juhi olemasolus oli selles, et kultuurimaja on lähiaja mahuliselt kõige suurem projekt ja meie enda pädevuse kindlustamiseks võtame lisajõu, kes on pädev suurte projektide läbiviimisel ja projektdokumentatsiooni juhtimisel. Tegime konkursi ja palkasime kõige odavama pakkuja, selleks sai OÜ Covenant. Sama asi oli ka Haapsalu Gümnaasiumi internaadi renoveerimisel, kus kogu projekti juhtis professionaalne, kogenud juht.

Volikogu liige Alo Lõps. Missugused on selle firma täpsed ülesanded?
Vastas M. Schwindt. Projekti juhi ülesanne on esindada Haapsalu linnavalitsust ehituse läbiviimisel alates hanke läbiviimisest kuni kõikide projektide ülevaatamine ja lõppkokkuvõttes ka projekti dokumentatsiooni koostamine ja aruannete tegemine. Täpsemad ülesanded on kirjas hanke lepingus.

Volikogu liige Urmas Sukles (2). Minu meelest oli hanke läbiviimine suurusjärgus 30-50 tuh kr, mingi 500-550 tuh kr on õhus.
Vastas M. Schwindt. Arvestades seda, et käivitub ka teine suur projekt – promenaadi rekonstrueerimine, mis mahult ei ole küll nii suur. Sinna meil projektijuhti ei ole. Kultuurimaja tööd on spetsiifilisemad ja seetõttu vajab professionaalsemat jõudu.

Volikogu liige Arder Väli (1). Otsuse eelnõus on toodud summa, aga milline on sisu? (küsimus ei ole hästi kuuldav).
Vastas M. Schwindt. Otsuse eelnõu sisu on see, et eelnevalt volikogu poolt garanteeritud 32,3 milj kr jäi väheks. Omaosalus peab olema 32,450 milj kr.

Volikogu liige Urmas Sukles (2). Turul räägitakse, et staadioni hange on läinud palju kallimaks. Kas turumeestel on õigus?
Vastas M. Schwindt. Ma ei tea seda täpselt. Eelarve, mis on volikogu poolt kinnitatud ja hanked, mis on olnud, sealt kallimaks midagi läinud ei ole.

Volikogu liige Kalju Aigro (1). Kas lisaks projekti juhtimisele on samal firmal ka ehituse järelevalve? Või ei ole?
Vastas M. Schwindt. On. Kokku omaniku järelevalve ja projekti juhtimine koos käibemaksuga maksab 920 115 tuh kr.

Volikogu liige Kalju Aigro (2). Kas seda viib läbi üks ja sama isik? Kas ehk tekib konflikt?
Vastas M. Schwindt. Mõlemad hanked võitis OÜ Covenant, on nii projekti juht kui ka ehituse järelevalve.

Volikogu liige Arder Väli (2). Millal korraldati mõlemad hanked?
Vastas M. Schwindt. Korraldas arengu ja ehitusosakond korraldas selle aasta esimesel poolel kahe hankega. Tegemist oli avaliku hankega.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Komisjon toetas eelnõud ühehäälselt. Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimised.
Volikogu liiget Arder Väli.
Mõni asi jäi arusaamatuks, sõna võtma ajendas Urmase informatsioon, et 2006. aastal tehti kultuurimaja renoveerimise eelarve. Kas selline võimalus ei ole, et 2006. aastal olid eelarved ja hanked mõnes mõttes „laes“. 150 tuh kr pärast kempleme, aga ehk tuleme selle teema juurde tagasi hiljem. Vast annab läbi rääkida ehitajaga, et me ei annaks niisama lihtsalt seda 150 tuh kr ära.
Minu talupojamõistus ütleb niimoodi!

Volikogu liige Urmas Sukles.
Huvi kultuurikeskuse vastu sattus mulle kogemata, kui valmistusin rahanduskomisjoni koosolekuks. Nägin, et OÜ Covenant on võitnud omaniku järelevalve ja kuskil oli viidatud linnavalitsuse korraldusele, mida ma vaatama hakkasin. Sellel korraldusel ei olnud viidatud korraldusega mitte mingit seost. Linnavalitsus ütles selle peale, et see oli näpukas, et tegelikult 23. jaanuaril OÜ Covenant selle 625 tuh kr projektijuhi koha võitis. Olen seda meelt, et tegemist on kas mitte oma pädevuse kinnimaksmine maksumaksja rahadega või … . Kas kultuurimaja riigihanke oleks saanud odavamalt, siis selle vastu ma ei oska vaielda, kuna seal oli pakkujaid päris palju ja see 150 tuh kr ei ole summa, mis võiks meid mitte segada, võiks kuidagi ära klaarida. Küll on 625 tuh kr omaniku järelevalvet suur raha ja on minu arvates paha.

HÄÄLTEGA 16 poolt, vastu ei hääletatud, otsustati lõpetada läbirääkimised.

Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Lõppsõna.
Linnapea Ingrid Danilov.
Saan aru, et teile meeldiks neid kahte asja selliselt kokku siduda, et kui linnavalitsus poleks 625 tuh kr projektijuhile lepingut teinud, et siis poleks nagu 150 tuh kr üle mõtet kaubelda. Ettepanek on vaadelda neid kahte asja eraldi. Tegeleme hankega kasvõi läbi revisjonikomisjoni või mis iganes, aga ärme jätame täna tegemata seda otsust. Küsimus on selles, et Haapsalu linnavalitsus andis sisse EAS-i (Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus) taotluse ja meil on juba vastus, et 23. oktoobriks peame ära likvideerima kaks puudust. Üks on see, et volikogu poolt antud kaaskiri ei lange kokku eelarvega ja teiseks, et eelarves ei ole kaks kohta peale koma. Likvideerisime need kaks kohta peale koma ära ja palusime pikendust tänase volikogu päevani. Kui meil täna seda otsust esitada ei ole, siis lükatakse meie taotlus välja ja me kultuurikeskust remontima ei hakka.
Projektijuhtimisest ja 650 tuh kroonist võime rääkida siis, kui see on asjakohane.

Isamaaliidu fraktsiooni esimees Andres Ammas palus vaheaega.

Lahkus volikogu liige Tatjana Panfilova. Osaleb 15 volikogu liiget.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 238 „Haapsalu Linnavolikogu 30.05.2008 otsuse nr 214 „Arendusprojekti „Haapsalu Kultuurikeskuse rekonstrueerimine“ omafinantseerimise tagamine ja rekonstrueerimistööde hanke korraldamine“ muutmine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 7

Haapsalu Kultuurikeskuse hoone rekonstrueerimistööde teostamiseks vahendite laenamine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Haapsalu Linnavalitsuse poolt on läbi viidud Haapsalu Kultuurikeskuse rekonstrueerimise ehitusprojekti hange, mille võitis AS Skanska pakkumine summas 64 870 841 krooni. Lisaks tuleb 2009. a kevadel läbi viia lavatehnoloogia hange, mille kalkuleeritud eelarve on 1618 960 krooni. Lisaks ehitusele ja lavatehnoloogia paigaldamisele on sisse ostetud teenus ehitusprojekti juhi ja omanikujärelvalve teostamiseks kokku summas 920 115 krooni. Kokku kujuneb projekti eeldatav kogumaksumus maksimaalselt 67 450 000 krooni. Ehitustööd on vastavalt hanke tulemusele plaanis läbi viia perioodil 2008. a IV kvartal kuni 2009. a detsember. Kogu projekt peab lõppema 2010. a I kvartalis.

Rekonstrueerimistööde finantseerimiseks on meetme „Kohalike avalike teenuste arendamine“ vahendeid 35 000 000 krooni, millele linn peab omafinantseeringuna lisama 32 450 000 krooni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku katta omaosalus laenuvahenditest ja kuulutada välja riigihange laenulepingu sõlmimiseks vastavalt eelnõus toodud tingimustele.
Kuna volikogu võttis äsja vastu otsuse, siis palume lubada linnavalitsusel Haapsalu Kultuurikeskuse hoone rekonstrueerimiseks võtta laenu summas mitte üle 32 450 000 krooni või selle ekvivalent välisvaluutas, tähtajaga mitte üle 20 aasta. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Urmas Sukles. Küsisin ka rahanduskomisjonis, et kas keegi ikka laenab ka?
Vastas M. Schwindt. Eelmise nädala lõpus rääkisin läbi SEB pangaga, siis nemad on kindlasti valmis pakkumist tegema ja täna küsisin üle ka Swedbank-ist, siis nemad on nõus rõõmuga pakkumist tegema. Kuigi intressi tase on võrreldes aastaga umbes protsendijagu kasvanud.

Volikogu liige Heinar Tuulberg. Kui suur oleks intress?
Vastas M. Schwindt. Kui täna võtta pakkumine, siis intress saab olema 1,5-2% +Euribor 4,9.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Komisjoni ühehäälne ettepanek on toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 239 „Haapsalu Kultuurikeskuse hoone rekonstrueerimistööde teostamiseks vahendite laenamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 8

Haapsalu linna 2008. a neljanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine, teine lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Midagi lisada ei ole. Linnavalitsus palub võtta eelnõu vastu määrusena.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Urmas Sukles (1). Kas oled kursis, et volikogu reglemendi järgi peaks linna järgmise aasta eelarve projekt olema volinikel käes?
Vastas M. Schwindt. Jah, reglemendi järgi peaks see nii olema, aga tänaseks on 2009. aasta eelarve suhteliselt komplitseeritud. Eelarve strateegia saime enam-vähem kokku, sai esitatud koos arengukava eelnõuga. Strateegiast lähtuvalt peaksin kokku panema ka 2009. aasta eelarve projekti, aga tulude ja kulude poolel on võrreldes eelnevate aastatega palju eripärasusi. Tulude prognoosi on järjest vähendatud ja kulusid oleme kokku tõmmanud. Volikogule esitamiseks saab linna 2009. a eelarve projekt valmis nädala pärast.

Volikogu liige Urmas Sukles (2). Kas olete tulumaksu prognoosi teinud?
Vastas M. Schwindt. Tänase päeva seisuga on valmis esimene variant, kus tulumaksu kasvuks on prognoositud 4,5%.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Muudatusettepanekuid ei laekunud. Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani lõpphääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 70 „Haapsalu linna 2008. a neljanda lisaeelarve vastuvõtmine ja Haapsalu linna eelarve muutmine“ (protokolli juures).

Andreas Rahuvarm
Volikogu esimees