VIIENDA KOOSSEISU

ISTUNGI PROTOKOLL

Haapsalu,								28. november 2008 nr 38

Istung algas kell 14.00, lõppes kell 16.37.
Juhatas volikogu esimees Andreas Rahuvarm.

Protokollis volikogu kantselei juhataja Elvi Puda.
Võttis osa 21 volikogu liiget (registreerimisleht lisatud).

Külalised linnavalitsuse liikmed: linnapea Ingrid Danilov, aselinnapea Martin Schwindt, aselinnapea Toivo Hein, aselinnapea Aivar Sein, aselinnapea Talis Vare (registreerimisleht lisatud).

Arutati volikogu juhatuse esitatud päevakorda.
Päevakorra suhtes ei olnud küsimusi ega parandusi.

Saalis 21 volikogu liiget.
Häältega poolt 21 volikogu liiget
OTSUSTATI:
1. Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 1 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta.
2. Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 2 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta.
3. Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 3 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta.
4. Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 4 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta.
5. Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 5 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta.
6. Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 6 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta.
7. Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 7 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta.
8. Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 8 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta.

Arupärimistele vastab aselinnapea Toivo Hein.

9. Haapsalu linna arengukava 2007-2011 muutmine, teine lugemine.
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				kommunaalkomisjon

10. Haapsalu linna 2009. aasta eelarve kinnitamine, esimene lugemine.
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				rahanduskomisjon

11. Loa andmine riigihangete korraldamiseks.
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				rahanduskomisjon

12. Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Raudtee tn 2 ja 16, Haapsalu).
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				kommunaalkomisjon

13. Üldplaneeringu tingmärgi täpsustamine.
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				kommunaalkomisjon

14. Loa andmine minimaalsuurusest väiksema katastriüksuse moodustamiseks.
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				kommunaalkomisjon

15. Haapsalu Kultuurikeskuse varade sihtotstarbe tagamine.
Ettekandja					linnavalitsus
Kaasettekandja				õiguskomisjon

Päevakorrapunkt nr 1

Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 1 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta

KUULATI aselinnapea Toivo Heina vastust küsimusele nr 1.
	Miks toimus kultuurikeskuse projektijuhtimise hange suunatuna, st kutse saadeti vaid kolmele firmale? Mille alusel valiti need firmad?
VASTUS:
Hanget menetleti lihthankena järgmistel põhjustel:
1. Tegemist oli teenuse osutamisega lihthankena eeldatava maksumusega alla piirmäära -40 t €, e. 625 864 kr Riigihangete seaduse (RHS) § 15 järgi, seejuures rakendades hangete üldpõhimõtteid RHS § 3 ja § 16 lg 1 järgi.
2) Hoida kokku aja- ja töökulu.
2. Firmade valiku aluseks oli eelnev positiivne koostöö kogemus.

Küsimused - vastused protokolli lisa CD.

OTSUSTATI võtta vastus arupärimisele nr 1 teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 2

Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 2 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta

KUULATI aselinnapea Toivo Heina vastust küsimusele nr 2.
	Milline oli kultuurikeskuse projektijuhtimise hanke pakkumise kutse? Hangitavate tööde loetelu palun.

VASTUS:
Projektijuhtimise hanke pakkumise kutse on selline:

HANKETEADE

	Hanke nimetus: Haapsalu Kultuurikeskuse rekonstrueerimistööde projektijuhtimine	
 	
I OSA: Hankija
	
	NIMI, AADRESSID JA KONTAKTANDMED	
 	Aadress: Haapsalu Linnavalitsus
Kontaktisik: aselinnapea Toivo Hein
Tel 520 3852 Faks: 4725310
E-post: toivo.hein@haapsalulv.ee
	
	Lisateavet tehnilise osa kohta saab järgmisel aadressil:	
 	Kultuurikeskuse tehnika osakonna juhataja Arne Adelman
Aadress: Posti t 3
Tel 506 8750 e-post: arne@kultuurimaja.ee
	
II OSA: Hankelepingu objekt:
Haapsalu Kultuurikeskuse (Haapsalu Posti t 3)
rekonstrueerimistööde projektijuhtimine
	
	Riigihange korraldatakse hankelepingu sõlmimiseks
	
	Hankelepingu või hanke lühikirjeldus:
1. olemasoleva põhiprojekti läbivaatus ja selle täpsustamise korraldamine sõltuvalt hankija finantseerimis-
võimalustest;
2. Riigihanke(gete) pakkumismenetlus(t)e ja/või menetlus(t)e korraldamine vastavalt “Riigihangete seadusele” 
ning teistele õigusaktidele;
3. Ehituse korraldamine, sealhulgas ehitusega seotud asjaajamine, ehitustööde graafikute täitmise ja töövõtu-
lepingute tingimuste täitmise kontrollimine, ettepanekute tegemine linnavalitsusele töövõtjate poolt 
esitatud arvete aktsepteerimiseks või aktseptist keeldumiseks, asjaajamine inspektsioonidega ning võrkude 
valdajatega, igakuiselt aruandluse esitamine linnavalitsusele, ehitamisel üleskerkinud tehniliste küsimuste 
lahendamine, valminud ehitusjärkude vastuvõtmine koos vajaliku dokumentatsiooni vormistamisega, 
valminud ehitusobjekti ülevaatuse korraldamine, garantiikohustuste täitmise korraldamine jne.
	
	HANKELEPINGU KOGUS VÕI ULATUS	
		
 	Projekti kogumaksumuseks on 2008-2010 arvestatud ca 70 mln krooni koos käibemaksuga 
(sh ehitustööde juhtimisteenused).	
	Täiendavate hangete võimalused: omanikujärelevalve
	
	HANKELEPINGU KESTUS	
 	Kavandatav alguskuupäev: veebruar 2008	
 	Kavandatav lõppkuupäev: november 2009	
 	
III OSA: Juriidiline-, majanduslik-, finantsiline- ja tehniline teave
	
	HANKELEPINGU TINGIMUSED
	
	Peamised rahastamis- ja maksetingimused ja/või viide neid reguleerivatele asjaomastele 
sätetele: vastavalt hankelepingule
	
 	Haapsalu Kultuurikeskuse rekonstrueerimistöid rahastatakse:
-	linna eelarvest;
-	riigieelarvest;
-	kohalike avalike teenuste arendamise programmi struktuuritoetustest
	
	OSALEMISTINGIMUSED
	
	Pakkujate või taotlejate individuaalne seisund, sealhulgas kutse- või ettevõtlusregistrisse 
kuulumisega seotud nõuded	
 	Kvalifitseerimise tingimustele vastavuse hindamiseks vajalikud andmed ja nende vorminõuded:
a) Pakkujat ega tema seaduslikku esindajat ei tohi olla kriminaal– ega väärteomenetluses
 karistatud kuritegeliku ühenduse organiseerimise või sinna kuulumise eest või 
riigihangete nõuete rikkumise või kelmuste või ametialaste või rahapesualaste süütegude 
toimepanemise eest, välja arvatud juhul, kui tema karistusandmed on karistusregistrist 
karistusregistri seaduse kohaselt kustutatud või kui karistus ei ole tema elu- või asukohariigi
 õigusaktide alusel kehtiv.
b) Pakkuja ei tohi olla pankrotis ega likvideerimisel, tema äritegevus ei tohi olla peatatud ja
 ta ei tohi olla muus sellesarnases seisundis oma asukohamaa seaduste kohaselt ning tema
 suhtes ei tohi olla algatatud sundlikvideerimist ega muud sellesarnast menetlust tema
 asukohamaa seaduste kohaselt.
c) Pakkuja peab olema nõuetekohaselt täitnud kõik oma õigusaktidest tulenevad 
kohustused riiklike maksude ning hankija asukoha ja pakkuja enda elu- või asukoha 
kohalike maksude ja sotsiaalkindlustuse maksete tasumise osas ning tal ei tohi olla 
olnud maksuvõlga viimase 12 kuu jooksul enne vastava tõendi hankijale esitamist kokku 
rohkem kui 30 päeva vältel.
d) Pakkuja peab olema oma asukohamaa seaduste kohaselt 
registreeritud ettevõtja.

Nõutavad dokumendid:
1. Hinnapakkumine pakkuja seadusliku või volitatud esindaja allkirjaga teenuse 
kogumaksumusele ühikuhindade (s.o riigihanke pakkumismenetluse korraldamine, 
projektijuhtimine e. ehituse korraldamine) alusel Eesti kroonides ilma käibemaksuta ja koos 
käibemaksuga.
2. Kirjalik tõendus kvalifitseerimistingimuste alapunkt a) ja b) 
täidetuse kohta.
3. Tõend maksuvõlgnevuste puudumise kohta Maksu-ja Tolliametilt ning hankija 
asukohajärgselt ja pakkuja elu- või asukohajärgselt kohalike maksude maksuhaldurilt
 või pakkuja asukohariigi vastava pädevusega ametiasutuse tõend alapunktis c) 
nimetatud tingimuse täidetuse kohta või juhul, kui pakkuja asukohariigis vastava 
pädevusega ametiasutus sellise sisuga tõendit ei väljasta, selle ametiasutuse tõend
 maksuvõlgade puudumise kohta – tõendid seisuga 01.12.2007 
või hilisem 
4. Juriidilised isikud peavad esitama teenuse osutamise eest vastutava personali nimed ja
 kvalifikatsiooni.
5. Lepingu projekt.
	
	TEENUSTE HANKELEPINGUTE ERITINGIMUSED	
	Teenust võivad osutada ainult vastava kutseala esindajad 	
	Juriidilised isikud peavad esitama teenuse osutamise eest vastutava personali nimed ja 
kvalifikatsiooni 	
 	
IV OSA: Hankemenetlus
	
	Hankemenetluse liik: lihthankemenetlus	
	Hankelepingu sõlmimise kriteeriumid: madalaim hind	
 		
	Hankedokumentide saamise tingimused	
 	Ehitusprojektiga on võimalik tutvuda Haapsalu Linnavalitsuses kuni 12.01.2007 	
 	Ehitusprojekt väljastatakse hankelepingu sõlmimisel 
	
	Pakkumuste või taotluste esitamise tähtaeg:15.01.2007 kell 11.00	
	Minimaalne aeg, mille jooksul pakkuja peab pakkumuse jõus hoidma 	
 	päeva: 90	
		
 	Pakkumuste avamise aeg: 15. jaanuar 2008 kell 11.05	
 	Pakkumuste avamisest võivad osa võtta pakkujad või nende volitatud esindajad	
 	
	Teate lähetamise kuupäev: 02.01.2008	
	Toivo Hein
Haapsalu aselinnapea: 	

Hangitavate tööde loetelu:
1) Olemasoleva põhiprojekti läbivaatus ja selle täpsustamise korraldamine sõltuvalt hankija finantseerimisvõimalustest.
2) Riigihanke(gete) pakkumismenetlus(t)e ja/või menetlus(t)e korraldamine vastavalt “Riigihangete seadusele” ning teistele õigusaktidele.
3) Ehituse korraldamine, sealhulgas ehitusega seotud asjaajamine, ehitustööde graafikute täitmise ja töövõtulepingute tingimuste täitmise kontrollimine, ettepanekute tegemine linnavalitsusele töövõtjate poolt esitatud arvete aktsepteerimiseks või aktseptist keeldumiseks, asjaajamine inspektsioonidega ning võrkude valdajatega, igakuiselt aruandluse esitamine linnavalitsusele, ehitamisel üleskerkinud tehniliste küsimuste lahendamine, valminud ehitusjärkude vastuvõtmine koos vajaliku dokumentatsiooni vormistamisega, valminud ehitusobjekti ülevaatuse korraldamine, garantiikohustuste täitmise korraldamine jne.
Küsimused - vastused protokolli lisa CD.

OTSUSTATI võtta vastus arupärimisele nr 2 teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 3

Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 3 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta.

KUULATI aselinnapea Toivo Heina vastust küsimusele nr 3.
	Milles seisneb OÜ Covenant poolt osutatav projektijuhtimise teenus? Palun loetleda lepingu OÜ Covenant poolsed kohustused.
VASTUS:
Käsundisaaja kohustused on:
1 Riigihanke pakkumismenetluste ja/või menetluste korraldamine vastavalt Riigihangete seadusele ning teistele õigusaktidele.
2. Olemasoleva põhiprojekti läbivaatus ja selle täpsustamise korraldamine sõltuvalt hankija finantseerimisvõimalustest.
3. Ehituse korraldamine ja sellega seotud asjaajamine, sh:
3.1 ehitustööde graafikute täitmise ja töövõtulepingute tingimuste täitmise kontrollimine;
3.2 ettepanekute tegemine käsundiandjale töövõtjate poolt esitatud arvete aktsepteerimiseks või aktseptist keeldumiseks;
3.3 vajadusel asjaajamine riiklike järelevalveinstitutsioonide, inspektsioonide ning võrkude valdajate esindajatega;
3.4 igakuise aruandluse esitamine käsundiandjale;
3.5 ehitamisel üleskerkinud tehniliste küsimuste lahendamine;
3.6 valminud ehitusjärkude vastuvõtmine koos vajaliku dokumentatsiooni vormistamisega;
3.7 valminud ehitusobjekti ülevaatuse korraldamine;
3.8 garantiikohustuste täitmise korraldamine;
3.9 teised ehitusjuhtimisega seotud toimingud.
4. Ehitusega seonduvate käsundisaaja kasutuses olevate dokumentide säilitamine ehitusobjekti üleandmiseni.
5. Käsundiandja esindamine ja tema huvide kaitsmine ehitusobjektil ja teistes asutustes, ametkondades ja ettevõtetes käsundisaaja volituste piires.
Küsimused - vastused protokolli lisa CD.

OTSUSTATI võtta vastus arupärimisele nr 3 teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 4

Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 4 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta.

KUULATI aselinnapea Toivo Heina vastust küsimusele nr 4.
	Mis kohustused on AS Skanskal kultuurikeskuse rekonstrueerimisel?
VASTUS:
AS Skanska EMV AS kohustused on toodud ära Ehituse töövõtu raamlepingus ja hanke dokumentides.
Töövõtja on kohustatud:
1. esitama 7 (seitse) päeva jooksul alates Lepingu sõlmimisest kindlustusfirmaga sõlmitud ehituse koguriskikindlustuse (CAR) ja ehitustegevuse vastutuskindlustuse vähemalt Lepingu punktis 6.1 nimetatud Lepingu hinnale vastavale summale. Töövõtja poolt sõlmitud vastutuskindlustus peab katma ka Töö teostamise käigus tekkiva võimaliku kahju kolmandatele isikutele. Kindlustuslepingus peab Tellija olema soodustatud isik ja kindlustusleping peab kehtima kuni Töö üleandmiseni Tellijale;
2. hankima kõik Töö teostamiseks vajalikud kooskõlastused ja load (näiteks tänavate sulgemised, kaevetööde load, välisvõrkude ühendused, raieload jms) lepingulise Töö teostamiseks ja lõpetatud Töö järelevalveorganitele ülevaatamiseks esitamiseks ning Tellijale ja Tellija volitatud isikule üleandmiseks ning katab nimetatud kooskõlastuste ja lubadega seotud kulutused. Töövõtja kohustuste hulka ei kuulu ehitusloa ega kasutusloa hankimine, kui Lepingus pole sätestatud teisiti;
3. paigaldama ehitusplatsile piirde ja ehitusplatsi reklaamtahvli;
4. hankima kõik Töö teostamiseks vajalikud ehitusmaterjalid, seadmed, detailid ja konstruktsioonid või korraldama nende hankimise, tagama ehitusplatsil kõigi vajalike seadmete ja muude töövahendite olemasolu, samuti kooskõlastama Tellijaga/Tellija volitatud isikuga Töö teostamisel kasutatavad materjalid ja seadmed, kui need erinevad ehitusprojektis nimetatutest või on projektis spetsifitseerimata;
5. kasutama ainult kehtivatele standarditele vastavaid, sertifitseeritud tooteid, materjale jne. Põhimaterjalide sertifikaadid tuleb esitada Tellija/Tellija volitatud isikule objektil enne vastava materjali kasutuselevõtmist;
6. vastutama hetkest, mil ehitusplats Töövõtjale Tellija/Tellija volitatud isiku poolt üle antakse, selle säilimise ja korrashoiu eest;
7. kandma materjalide, seadmete ja töövahendite juhusliku varguse, hävimise ning riknemise riisikot, samuti valminud Töö juhusliku hävinemise riisikot kuni Töö lõpliku üleandmiseni Tellijale ja Tellija volitatud isikule;
8. vastutama Tellija/Tellija volitatud isiku poolt temale Lepingu alusel kirjalikult üle antud vara säilimise eest;
9. teostama ja lõpule viima ning Tellijale ja Tellija volitatud isikule üle andma kooskõlas Lepingu tingimustega kogu Töö, sealhulgas projekteerimistööd tööjooniste staadiumini, kasutades nõutavat tehnoloogiat, kvalifitseeritud tööjõudu ja kvaliteetseid materjale. Kvaliteedi hindamise aluseks võetakse kehtivad Soome ehitusnormid ja eeskirjad: Tarindi RYL 2000, Maa RYL 2000, Hoone tehnosüsteemid RYL 2002; Viimistlus RYL 2000 (II. klass); Maalritööde RYL 2001 (II. klass); Eesti Standard EVS 811:2006;
10. mitte peatama tööde tegemist ega muutma tähtaegu, seoses võimalike vaidlustega tööde mahu ja kvaliteedi üle;
11. tegema Tellija/Tellija volitatud isiku nõudmisel Töös muudatusi, välja arvatud sellised muudatused, mis radikaalselt muudavad Töö iseloomu ja hinda. Tehtav muudatus tuleb teha Töövõtjale arusaadavaks enne Töö alustamist ja leppida kirjalikult kokku muudatuse mõjus Lepingule. Töövõtjal ei ole õigust omal algatusel teha Töös muudatusi ilma eelneva kirjaliku kokkuleppeta Tellijaga ja Tellija käsundisaajaga;
12. tagama, et iga alltöövõtja tegutseb ja on registreeritud oma tegevusvaldkonnas vastavalt kehtestatud korrale ja omab alltöövõtu korras tehtavaks tööks kogemust, so alltöövõtja on varem sarnaseid töid teinud. Alltöövõtu alltöövõtt on käesoleva lepingu täitmisel keelatud.
13. kooskõlastama eelnevalt Tellijaga/Tellija volitatud isikuga kõik Lepingu täitmisel kaasatavad alltöövõtjad ning esitama Tellijale/Tellija volitatud isikule kirjaliku kinnituse, et kaasatavatel alltöövõtjatel puuduvad alljärgnevad asjaolud:
13.1. alltöövõtja on pankrotis või likvideerimisel, tema äritegevus on peatatud või on muus sellesarnases seisukorras tema asukohamaa seaduse kohaselt;
13.2. alltöövõtja suhtes on algatatud sundlikvideerimine või muu sellesarnane menetlust tema asukohamaa seaduse kohaselt;
13.3. alltöövõtja ei ole nõuetekohaselt täitnud õigusaktidest tulenevad riiklike maksude ja alltöövõtja asukoha kohalike maksude ning sotsiaalkindlustuse maksete tasumise kohustust;
13.4. Käesolevas punktis 4.1.13. eelpool sätestatut ei kohaldata selliste alltöövõtjate suhtes, keda Töövõtja on nimetanud oma pakkumuses ja oma pakkumuses esitanud kirjaliku kinnituse nende alltöövõtjate hankemenetlusest kõrvaldamise asjaolude puudumise kohta.
14. Töövõtjal ei ole õigust vahetada Tellija poolt aktsepteeritud alltöövõtjat ilma Tellija/Tellija volitatud isiku eelneva kirjaliku nõusolekuta;
15. tasuma igakuuliselt ehitusaegsed side-, elektri-, vee-, kanalisatsiooni- ja küttekulud vastavalt mõõdikute näitudele Tellija poolt esitatud arvete alusel või otse kommunaalteenuseid osutavate ettevõtetele nendega sõlmitud lepingute alusel. Konkreetne tasumise viis lepitakse kokku ehitusplatsi üleandmisel ja fikseeritakse ehitusplatsi üleandmise aktis. Vajalikud mõõdikud paigaldab vajadusel Töövõtja omal kulul;
16. viivitamatult, kuid mitte hiljem kui 2 (kahe) tööpäeva jooksul alates vastavate asjaolude teadasaamisest, kirjalikult informeerima Tellijat/Tellija volitatud isikut asjaoludest, mis takistavad Töö alustamist, teostamist, lõpetamist;
17. hoidma objektil 1 (üks) komplekti ehitusprojekti ja muid Tööga seonduvaid dokumente, pidama ehitustööde päevikut, fikseerides selles jooksvalt tööde faktilise teostamise ja kulgemise ning tagama Tellijale/Tellija volitatud isikule vaba juurdepääsu ehitusplatsi päevikuga tutvumiseks;
18. järgima ehitusplatsil tööohutuse, töötervishoiu, tuleohutuse- ja muid vastavaid eeskirju ning vastutama nende täitmise eest. Töövõtja vastutab ehitusplatsil toimuva tegevuse eest;
19. utiliseerima ehituse käigus tekkinud ehitusjäätmed, sh kaevetööde tegemisel tekkinud liigpinnase, vastavalt kehtivale korrale ja Töö lõpetamisel esitama Tellijale/Tellija volitatud isikule vastavad dokumendid;
20. tagama Töö teostamise ajal ehitusplatsi ja Töövõtja valdusesse antud töömaa korrashoiu ning koristama lõplikult ehitusplatsi Töö üleandmise-vastuvõtmise päevaks hea tava tasemel;
21. andma Tellijale/Tellija volitatud isikule üle 3 (kolm) eksemplaris täitedokumentatsiooni (tööde üleandmis-vastuvõtmisaktid, kaetud tööde aktid, ehitusmaterjalide ja konstruktsioonide vastavustunnistused, teostusjoonised, kasutus- ja hooldusjuhendid jms) vastavalt ehitamise dokumenteerimise nõuetele, mis on kinnitatud majandus- ja kommunikatsiooniministri vastavasisulise õigusaktiga, vähemalt 3 (kolm) tööpäeva enne ehitise ülevaatuse komisjoni töö algust;
22. tasuta tegema ümber mittekvaliteetse Töö Tellijaga/Tellija volitatud isikuga kooskõlastatud tähtajaks;
23. tasuma Tellijale oma tegevuse tagajärjel Töö mittetähtaegse üleandmisega seotud tõestatud tegelikud kulud;
24. korraldama ühekordse koolituse ehitist valdavale personalile paigaldatud süsteemide, seadmete ja muu vajaliku nõuetekohaseks kasutamiseks ja hooldamiseks ning kandma mainituga seotud kulud, millised sisalduvad Lepingu hinnas;
25. koostama kvaliteetseks ehitamiseks kõik vajalikud tööprojektid ja esitama need kooskõlastamiseks Tellija käsundisaaja esindajale vähemalt 3 (kolm) tööpäeva ennem vastavate tööde alustamist. Töövõtja annab Tellijale tasuta üle kaks komplekti projektdokumentatsiooni. Töövõtjal ei ole õigust teha ehitustöid ilma Tellija volitatud isikuga kooskõlastatud tööprojektita;
26. tagama peatöövõtja poolse projekti- või objektijuhi kohaloleku objektil tööde teostamise ajal;
27. tagama materjali koormate katmise transpordi ajaks;
28. ilma täiendava tasuta teostama ka sellised tööd ning hankima sellised materjalid ja tooted, mis ei ole otseselt Lepingus fikseeritud, kuid mis Lepinguga võetud Töövõtja kohustuste täielikuks täitmiseks kuuluvad hea tava kohaselt või tulenevalt Töö olemusest teostamisele ja hankimisele Töövõtja poolt,
29. kaitsma oma kulul ehitusobjektil Tellijale ja kolmandatele isikutele kuuluvaid kommunikatsioone, ehitisi (muuhulgas kõnniteid ja teid) ja muud vara (torud, kaablid, puud, põõsad, muru, transpordivahendid jms). Tekkivad kahjud hüvitab Töövõtja.
30.Tagama kultuurikeskuse tantsusaalis oleva vara säilimise ja arvestama sellest tulenevate piirangutega rekonstrueerimistööde korraldamisel.
Küsimused - vastused protokolli lisa CD.

OTSUSTATI võtta vastus arupärimisele nr 4 teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 5

Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 5 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta

KUULATI aselinnapea Toivo Heina vastust küsimusele nr 5.
	Kui ühel projektil on mitu juhtijat, siis kuidas jaguneb hiljem vastutus tekkida võivate probleemide korral (näide: Karja tn rekonstrueerimistööd)? Milline on kultuurikeskuse rekonstrueerimisel OÜ Covenant vastutus?

VASTUS:
Ehitusprotsessis on kaks osapoolt: üks pool on tellija ja teine pool on töövõtja. Põhimõtteliselt on nende huvid vastandlikud: töövõtja tahab võimalikult kallilt müüa võimalikult odavat (ja seetõttu paratamatult mitte eriti kvaliteetset) teenust ja tellija osta võimalikult odavalt kvaliteetset (ja seega paratamatult kallist) teenust. Protsessis, nagu seda on vana ja keeruline hoone - Kultuurikeskuse projekteerimine-renoveerimine, on võimatu määratleda mõlema osapoole kohustusi ehitusprojektiga, kuna renoveerimise protsessis kerkib pidevalt ülesse ettenägematuid olukordi. Ja sellise kogu paljuski ettemääramatu projekteerimis- ehitusprotsessi juhtimiseks nii, et oleks kaitstud ka tellija huvid (nii tehnilised, kui ka finantsilised), pidasime vajalikuks piisava kogemuse, kompetentsi ja volitustega spetsialisti olemasolu, kelleks on tellija ehk linnapoolne projektijuht.
Seega on vale märkida, et projektil on mitu (dubleerivat) juhti: on kaks projektijuhti, kes esindavad erinevate osapoolte huve. Ja nii jaguneb ka vastutus.

Pealegi - kõrge kvalifikatsiooni ja kogemusega projektijuhi olemasolu on üheks kriteeriumiks rahastamistaotlusele positiivse otsuse saamiseks.
Küsimused - vastused protokolli lisa CD.

OTSUSTATI võtta vastus arupärimisele nr 5 teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 6

Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 6 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta.

KUULATI aselinnapea Toivo Heina vastust küsimusele nr 6.
	Mille eest on tasutud OÜ Covenant`ile kultuurikeskuse ehitusprojekti raames? Palun arved, summad ja tööde loetelu.
VASTUS:
Esitatud ja tasutud arved on järgmised:
25.03.2008	arve	PVD1250	summas 33523 kr
16.04.2008	arve	PVD1586	summas 33523 kr
13.05.2008	arve	PVD1966	summas 33523 kr
06.06.2008	arve	PVD2387	summas 33523 kr
11.07.2008	arve	PVD2848	summas 33523kr
20.11.2008	arve	PVD4686	summas 33523kr
20.11.2008	arve	PVD4687	summas 33523kr

Tehtud või tehtavad tööd (mis põhimõtteliselt sisalduvad ka käsunduslepingus äratoodule):
- olemasoleva põhiprojekti ekspertiis ehk läbivaatus ja selle täpsustamise korraldamine sõltuvalt hankija finantseerimisvõimalustest;
-riigihanke menetluse läbiviimine ehitaja leidmiseks, sh ekspertabi võitja väljaselgitamisel.
-töö tellijapoolse eksperdina tööprojekti koostamisel.
Küsimused - vastused protokolli lisa CD.

OTSUSTATI võtta vastus arupärimisele nr 6 teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 7

Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 7 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta.

KUULATI aselinnapea Toivo Heina vastust küsimusele nr 7.
	Kes tegeleb Haapsalu linnavalitsuses ehitusküsimustega? Palun nimed ja töökohustused ning palganumbrid.

VASTUS:
Reimo Reimer -ehitusosakonna juhataja (kuupalk 16 350 kr).
Tööl alates jaanuarist 2008. a, tegeleb sisuliste ehitusküsimuste lahendamisega.

Tema ametikohustused:
- juhib, korraldab ja kontrollib osakonna tööd vastavalt osakonna põhimäärusele ja tagab osakonnale pandud ülesannete täitmise;
- korraldab projekteerimise ja ehitusmahtude ning objektide planeerimist;
- korraldab ja viib läbi projekteerimis- ja ehitushankeid;
- osaleb projektdokumentatsiooni läbivaatamisel ja kooskõlastamisel;
- korraldab omanikujärelevalvet linnale kuuluvate hoonete, tehnovõrkude ehitamisel ja remonttöödel;
- tagab ehitusjärelvalve alase töö linnas, omab õigust teha ettekirjutisi ja muid kohaldamisele kuuluvaid sanktsioone õigusrikkumiste puhul;
- tellib eksperthinnanguid ja uuringuid linna ehitiste ja rajatiste tehnilise seisukorra ja avariiohtlikkuse kindlaksmääramiseks;
- tagab linnas ehitusalaste õigusaktide rakendamise ja nende järgimise korraldamise;
- korraldab linnas ehitiste kasutamise ja korrashoiu kontrolli;
- esindab osakonda linna ehitusobjektide ja ehitustööde vastuvõtmisel kasutuslubade väljastamiseks;
- osaleb linna arendusprojektide planeerimisel ja elluviimisel;
- osaleb linna arengukava koostamisel;

Mati Jets – ehitusjärelvalve insener (kuupalk 9 775kr), tegeleb põhiliselt ehitusjärelvalvega; töötab alates jaanuarist 2009. a 0,5 koormusega.

Tema ametikohustused:
- Ehitus- ja mõõdistusprojektide läbivaatamise korraldamine;
- ehitus- ja mõõdistusprojektide nõuetele vastavuse kontrollimine ja vajadusel ekspertiisi korraldamine;
- ehitusloa saamiseks taotluste vastuvõtmine ja  ehituslubade väljaandmine pärast projekti kehtestatud korras heakskiitmist;
- Ehitise kasutusloa taotluste vastuvõtmine ja edastamine linnavalitsusele ning kasutuslubade vormistamine linnavalitsuse korralduse alusel;
- ehitiste nõuetele vastavuse kontroll Haapsalu linnas ja vajaduse korral nendele ekspertiisi tegemise korraldamine;
- ehitusettevõtja nõuetele vastavuse kontroll;
- omanikujärelevalve korraldamine ehitustele linna territooriumil;
- linna territooriumil pooleliolevatel ehitistel tööde teostamise järelevalve pistelise  kontrollina;
- ettekirjutuste tegemine vastavalt oma pädevusele;
- valminud ehitiste ülevaatuse korraldamine;
- ehitiste kasutamise ja korrashoiu pisteline kontroll;
- ehitistega toimunud avariide põhjuste uurimise korraldamine;
- ehitiste kohta andmete  edastamine riiklikule ehitisregistrile;
- ehitusprojektide ja muude ehitistega seotud dokumentide säilitamise korraldamine;
- osavõtt linna poolt tellitavate ehitustööde riigihangete läbiviimisest;
- osavõtt ehitusalaste määruste, otsuste ja korralduste eelnõude väljatöötamisest;
- ehitusalased  konsultatsioonid linnavalitsuse vajadusteks.

Toivo Hein- aselinnapea linnaarengu ja ehituse alal (palk 25 700 kr).
- linna arendamisega seotud projekteerimise ja ehitustegevuse koordineerimine ja juhtimine, investeeringuprojektide elluviimise koordineerimine
1.4.1. Ülesanded: Linna tehnovõrkude, teede ja tänavate, rajatiste ning linnaasutuste hoonete projekteerimisega seotud hangete korraldamine ja juhtimine.
1)	Linnaasutuste hoonete renoveerimise ja rekonstrueerimisega seotud hangete ja ehitustegevuse koordineerimine ja juhtimine.
2)	Ehitusjärelevalve korraldamine.
3)	Linnaplaneerimise alase tegevuse koordineerimine ja juhtimine.
4)	Muinsuskaitse alase tegevuse korraldamine.
5)	Maareformi ja maamaksustamisega seotud tegevuse koordineerimine.
6)	Linna geoinfosüsteemi arendamise koordineerimine.
7)	Linna arengukava koostamise ja täiendamise koordineerimine.
8)	Linna investeeringuprojektide taotlemise ja elluviimise koordineerimine.
9)	Linnavalitsuse esindamine volikogu kommunaalkomisjonis.
10)	Ühekordsete eelpoolnimetamata ülesannete täitmine, kui nii on kokku lepitud.
Küsimused - vastused protokolli lisa CD.

OTSUSTATI võtta vastus arupärimisele nr 7 teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 8

Volikogu liikme Urmas Suklese arupärimine nr 8 kultuurikeskuse rekonstrueerimise kohta.

KUULATI aselinnapea Toivo Heina vastust küsimusele nr 8.
	Tellija ehk omavalitsus peab tegema ehitusjärelvalvet (vt ehitusseaduse p 60) ja omakorda kontrollima teiste hulgas ka omanikujärelvalve teostajat. Kuidas on ehitusseadusest kinnipidamine korraldatud kultuurikeskuse rekonstrueerimisel?

VASTUS:
Vastavalt EhS § 29 lg 2 p 1 peab omanik, sh ka linn, korraldama omanikujärelevalve, kellel peab olema sellekohane õigus (registreering MTRs). Kultuurikeskuse puhul osutab seda teenust siis OÜ Covenant. Linnavalitsuse ehitusjärelevalve ei tee omanikujärelevalvet linnas (huvide konflikt), vaid kontrollib muuhulgas omanikujärelevalveid. KM objektil pole ehitustöid veel alustatud. Kontroll on pisteline, põhiliselt seisneb osavõtus ehituskoosolekutest, eriti kui on probleeme projektijärgsetes lahendustes, täitedokumentatsiooni ülevaatus, ehituste pisteline kontroll ja suhtlemine omanikujärelevalvetega.
Küsimused - vastused protokolli lisa CD.

OTSUSTATI võtta vastus arupärimisele nr 8 teadmiseks.

Päevakorrapunkt nr 9

Haapsalu linna arengukava 2007-2011 muutmine, teine lugemine

KUULATI linnapea Ingrid Danilovi ettekannet.
Haapsalu linna arengukava 2007-2011 muutmise teine lugemine on põhjusel, et laekus muudatusettepanekuid, mis on tänaseks juhtivkomisjoni ja linnavalitsuse poolt läbi vaadatud.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Arder Väli küsis, kuidas linna arengukava tänases majanduse languses välja näeb?
Vastas I. Danilov. Kaks kuud tagasi esitasime linna eelarve tulude-kulude prognoosi. Informatsioon ja andmed muutuvad päev-päevalt. Kaks kuud tagasi viisime investeeringute kava vastavusse prognoosiga ja arvestasime välja rida projekte, mis olid arengukavasse aasta tagasi sisse kirjutatud. Nägime, et neil ei ole rahalist katet. Täna võime öelda, et laenupiiri me ületanud ei ole. Täna oleme olukorrast, et kuu aega tagasi esitatud objektid on investeeringute kavas sees, kuid tulude laekumine väheneb ja tuleval aastal võib tulla probleeme laenude ja intresside tagasimaksmisega. Elu näitab, mida suudame ellu viia ja mida mitte. Kindel on see, et kultuurimaja ja promenaadi ehitustööd, universaalhall ehitus – need püüame ära teha. Oleme edasi lükanud aga väiksemad europrojektid.

Volikogu liige Mati Seppi küsis, kas hall ehitatakse äri tegemiseks või laste treenimiseks?
Vastas I. Danilov. Linnavalitsus ei tagane juba varem kokkulepitud universaalhalli funktsioonide osas. Tennis on tõepoolest spordiala, mis võimaldab väljakuid müüa, aga kindlasti ei ole see meie eesmärk. Lapsed on spordikooli õpilased ja neile jääb sama rahastamise skeem kehtima.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Komisjon arutas küsimust koosolekul, osales kolm liiget. Komisjonile laekus kokku neli muudatusettepanekut, kaks Teet Kallasveelt ja kaks Andrei Tšerepanovilt. Kõik ettepanekud arutati läbi ja anti oma seisukoht. Linnavalitsus arutas ettepanekud läbi linnavalitsuse istungil ja andis ka seisukohad.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi küsis, kas linn ikka saab selle reserveeritud 15 miljonit krooni? Kas ei ole ohtu, et seoses töömahtude väiksemaks muutmisega meile seda summat ei antagi?
Vastas T. Moor. Komisjonile seletati, et hall on võimalik odavamalt ehitada üles. Ega linnal suuremat portsu raha niikuinii ei ole. Kogu jutt on ju piiri peal, et kas õnnestub tuleval aastal töid teostada või mitte. Linnapea mainis, et tennis on meie linnast kadumas ja seetõttu peaksime kiirustama ja ehitust mitte edasi lükkama.

Läbirääkimised.
Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.

Muudatusettepanekute läbivaatamine.
KUULATI kommunaalkomisjoni esimeest Tiit Moori, kes kandis ette muudatusettepanekute loetelu:

Muudatusettepanek 1
Esitaja			volikogu liige Teet Kallasvee, 21.11.2008

Muuta eelnõu lisa „Haapsalu linna arengukava tegevusplaani 2009-2013“ lõiku “Sotsiaal-, spordi-, kultuuri- ja haridusasutuste infrastruktuuri jätkusuutlikkuse tagamine” alalõiku “Kaasajastada lasteaiahooned ja mänguväljakud” punkti “Renoveerida sportimisega seotud rajatisi” alapunkti nr 1.2 ehitada universaalhall ja märkida uueks ehituse ajaks 2009 ja maksumuseks 24 000 000 krooni.

Seletuskiri.
1)	Kuna Haapsalu linna üldine finantsseis on volikogule esitatud eelarvestrateegiast lähtuvalt mitte kõige tugevam, siis tuleks planeerida minimaalne võimalik maht hädavajalike funktsioonidega ja vähendada planeeritava halli eelarvet võimaliku miinimumini vähendades seda 25 (erasektori kaasamisel jääks linna osaluseks ca 20 milj) miljoni kroonini. Vabanevad vahendid suunata näiteks linnatänavate renoveerimisse ja korrashoidu vms.
2)	Linnal on eeltaotluse alusel 15 milj nn „euroraha“ olemas ja see tuleks ka praeguste madalate ehitushindade juures ära kasutada.
3)	Seoses Haapsalu KHK spordisaali ehitusega ja Uuemõisa tennisehalli sulgemisega, tekib Haapsalu Spordikoolis kriitiline olukord spordialadest tennises ja seega on see probleem vaja linnal lahendada esmajärjekorras.
4)	Tennis on ainuke spordiala, mis suudab halli ehitamiseks tehtud kulutusi ka tulevikus tagasi teenida.
5)	Võimalusel kaasata projekti erasektor, kes kaasfinantseeriks tennisehalli ehitamist klubiruumide ja kolmanda väljaku osas näiteks.
6)	Eesmärk peaks olema hall püstitada 2009. aastal ja lahendada sellega Haapsalu Spordikooli tenniseosakonna kadumise oht, sisetööd halli muudes osades (olmeruumid, kergejõustikumaneež, jne) võiks lõpetada vastavalt otstarbekusele ja Haapsalu linna rahalistele võimalustele ka veidi hiljem.

Juhtivkomisjoni seisukoht (poolt 3, vastu ei hääletatud)		arvestada täielikult
Linnavalitsuse seisukoht (26.11.08)					arvestada täielikult

Muudatusettepanek 2
Esitaja			volikogu liige Teet Kallasvee, 21.11.2008

Muuta eelnõu lisa „Haapsalu linna arengukava investeeringute kava 2009-2013“ tegevus kood “08102 sporditegevus, organisatsioonid” alalõiku “Universaalhalli projekteerimine ja ehitamine staadionile” ja märkida uueks projekti maksumuseks kokku 25 000 000, millest toetused moodustavad 20 000 000 ja laen 5 000 000 krooni ning lisada see 2009. a eelarvesse.

Seletuskiri.
1)	Kuna Haapsalu linna üldine finantsseis on volikogule esitatud eelarvestrateegiast lähtuvalt mitte kõige tugevam, siis tuleks planeerida minimaalne võimalik maht hädavajalike funktsioonidega ja vähendada planeeritava halli eelarvet võimaliku miinimumini vähendades seda 25 (erasektori kaasamisel jääks linna osaluseks ca 20 milj) miljoni kroonini. Vabanevad vahendid suunata näiteks linnatänavate renoveerimisse ja korrashoidu vms.
2)	Linnal on eeltaotluse alusel 15 milj nn „euroraha“ olemas ja see tuleks ka praeguste madalate ehitushindade juures ära kasutada.
3)	Seoses Haapsalu KHK spordisaali ehitusega ja Uuemõisa tennisehalli sulgemisega, tekib Haapsalu Spordikoolis kriitiline olukord spordialadest tennises ja seega on see probleem vaja linnal lahendada esmajärjekorras.
4)	Tennis on ainuke spordiala, mis suudab halli ehitamiseks tehtud kulutusi ka tulevikus tagasi teenida. 
5)	Võimalusel kaasata projekti erasektor, kes kaasfinantseeriks tennisehalli ehitamist klubiruumide ja kolmanda väljaku osas näiteks.
6)	Eesmärk peaks olema hall püstitada 2009. aastal ja lahendada sellega Haapsalu Spordikooli tenniseosakonna kadumise oht, sisetööd halli muudes osades (olmeruumid, kergejõustikumaneež, jne) võiks lõpetada vastavalt otstarbekusele ja Haapsalu linna rahalistele võimalustele ka veidi hiljem.

Kommunaalkomisjon otsustas ühehäälselt (poolt 3), esitada Teet Kallasvee muudatusettepanek kommunaalkomisjoni poolt muudetud kujul:
„märkida uueks projekti maksumuseks kokku 25 000 000 kr, millest toetused moodustavad 15 000 000 ja laen 10 000 000 krooni ning lisada see 2009. a eelarvesse“

Seletuskiri: Kuna võimalik toetus on 15 000 000 krooni, siis ei saa nõustuda muudatusettepanekuga, kus on märgitud toetuseks 20 000 000 krooni. Võimalik erasektori rahastamine ei ole kindel ja 2009. a peaks linn võtma laenu 10 000 000 krooni, seda muidugi juhul, kui selleks ajaks on säilinud finantsvõimekus. Erasektori võimalik kaasamine rahastamisel saab toimuma alles peale 2009. a.

Juhtivkomisjoni seisukoht (poolt 3)		arvestada sisuliselt, muutes redaktsiooni
Linnavalitsuse seisukoht (26.11.08)		arvestada sisuliselt, muutes redaktsiooni

Muudatusettepanek nr 3
Esitaja				volikogu liige Andrei Tšerepanov, 21.11.2008

Muuta eelnõu lisa „Haapsalu linna arengukava investeeringute kava 2009-2013“ tegevus kood “04510 linna teed ja tänavad” alalõiku “Kruusateede pindamine” ja täiendavalt lisada Saare ja Paju tänava pindamine ja teostada see linna eelarve vahenditest Saare tänav 100 000 krooni ja Paju tänav 40 000 krooni.

Seletuskiri.
Haapsalu ühisveevärgi ja kanalisatsiooni rekonstrueerimise projekti alusel paigaldati nendele tänavatele uued torustikud. Seoses sellega on tänavate olukord märgatavalt halvenenud ning otstarbekas oleks teed katta kahekordse pindamisega. Investeeringute teostumine varade müügi arvelt ei pruugi teostuda, kuna linn ei planeeri 2009. aastal varade müüki.

Juhtivkomisjoni seisukoht (poolt 3)			arvestada täielikult
Linnavalitsuse seisukoht (26.11.08)			arvestada täielikult

Muudatusettepanek nr 4
Esitaja					volikogu liige Andrei Tšerepanov, 21.11.2008

Muuta eelnõu lisa „Haapsalu linna arengukava tegevusplaani 2009-2013“ lõiku TEHISKESKOND alalõiku “Liiklemis- ja liikumisvõimaluste parandamine” punkti “Renoveerida linna olulised liiklussõlmed” alapunkti nr 3 ja lükata Jaama oja jalakäijate silla renoveerimine edasi aastatesse 2010-2011 ja muuta tehnilist viga ning lugeda õigeks maksumuseks 1 450 000 krooni.

Seletuskiri.
Silla maksumus investeeringute tabelis on 1 450 000 krooni. Silla ehituse edasilükkamine vabastaks täiendavaid vahendeid linnale hetkel olulisemate kõnniteede ja tänavate remondiks. Pindamist vajavad Saare ja Paju tänav. Lisaks vajavad rekonstrueerimist muud kõnniteed.

Juhtivkomisjoni seisukoht (poolt 3)			arvestada täielikult
Linnavalitsuse seisukoht (26.11.08)			arvestada täielikult
Volikogu kinnitas 19 poolthäälega muudatusettepanekud 1, 2, 3 ja 4 kommunaalkomisjoni poolt esitatud kujul. Vastu ei hääletatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani lõpphääletusele ettepaneku toetada eelnõud muudetud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 20 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu määrus nr 71 „Haapsalu linna arengukava 2007-2011 muutmine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 10

Haapsalu linna 2009. aasta eelarve kinnitamine, esimene lugemine

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Vastavalt eelarve koostamise, muutmise ja täitmise korra punkt 2.2.2 esitab linnavalitsus linna eelarveprojekti volikogule eelarveaastale eelneva aasta 30. novembriks.
Käesoleva eelarve koostamisel on lähtutud rahandusministri 11.12.2003 määrusega nr 105 kehtestatud eelarveklassifikaatorist.
Eelarve on koostatud kassapõhiselt, mis tähendab, et eelarve perioodi tulud tekivad vastavalt raha tegelikule laekumisele linna arvele ja kulud tekivad peale arvete tegelikku tasumist ja toetuste välja maksmist.
Eelarve koosneb tuludest, kuludest ja finantseerimistehingutest. Lisaks on info laenukohustuste kohta laenulepingute kehtivuse perioodil.
Eelnõule on lisatud järgmised lisad: Lisa 1 – tulud; Lisa 2 – kulud; Lisa 3 – finantseerimistehingud; Lisa 4 – laenukohustused.

Eelnimetatud lisad sisaldavad eelmise eelarveaasta tegelikke, käesolevaks eelarveaastaks kinnitatud ning eelolevaks eelarveaastaks kavandatud andmeid. Laenukohustustes on välja toodud ka planeeritavad uued laenud nende planeeritud tähtaja lõpuni.

Eelarve tuludes kajastatakse kogu linna tulubaas. Eelarveaasta jooksul täiendatakse linnavalitsuse poolt eelarve tulusid sihtotstarbeliselt laekunud summadega. Laekunud tulud suunatakse vastavalt sihtotstarbele eelarve kulude täienduseks. Sihtotstarbelistest laekumistest ja nende suunamisest kulude katteks tehakse kokkuvõte ja informeeritakse volikogu aastaaruandes. Linna allasutustel on kaupade ja teenuste müügist eelarvest ülelaekunud tulusid lubatud kasutada allasutuse majandamiskulude katteks.

Käesolevas eelarves on tulud liigendatud järgmiselt:
•	30 Maksud
•	32 Kaupade ja teenuste müük
o	320 Riigilõivud
o	322 Laekumised majandustegevusest
o	323 Muu kaupade ja teenuste müük
•	35 Toetused
o	350 Sihtotstarbelised toetused jooksvateks kuludeks
o	352 Mittesihtotstarbelised toetused jooksvateks kuludeks
•	38 Muud tulud
o	381 Materiaalsete ja immateriaalsete varade müük
o	382 Tulu varadelt
o	388 Muud tulud

Eelarve kuludes kajastatakse kõik linna kulud tegevusalade ja allasutuste järgi.
Eelarvega finantseeritavateks tegevusaladeks Haapsalu linnas on 
•	01 Üldised valitsussektori teenused
•	03 Avalik kord ja julgeolek
•	04 Majandus
•	05 Keskkonnakaitse
•	06 Elamu- ja kommunaalmajandus
•	07 Tervishoid
•	08 Vabaaeg, kultuur ja religioon
•	09 Haridus
•	10 Sotsiaalne kaitse
Kõik tegevusalad kajastavad omakorda kulusid majandusliku sisu järgi. Majandusliku sisu järgi on kõik tegevuskulud koondatud ja liigendatud järgmiselt:
•	41 Toetused
•	45 Eraldised
•	50 Personalikulud
•	55 Majandamise kulud
•	65 Intresside kulu
•	155 Materiaalsete ja immateriaalsete varade soetamine

Finantseerimistehingutega kaetakse tulude ja kulude vahe. Finantseerimistehingutes on kajastatud eelarveperioodil võetud ja tagasi makstavad laenud koos kapitaliliisingutega.
Muutus kassas ja hoiustes kajastab muutust 2008. aasta lõpu seisuga kasutamata vabades rahalistes vahendites ehk kassajäägis, mida kasutatakse 2009. aasta eelarve kulude katteks.

Haapsalu Linnavalitsuse poolt esitatud Haapsalu linna 2009. aasta eelarve eelnõus on tulude mahuks kavandatud 170 243 103 krooni, kulude mahuks 203 848 103 krooni ja finantseerimistehinguteks 33 605 000 krooni.

EELARVE TULUD
Eelarve tuludes on kajastatud 2009. a kavandatud tulud. Kõige suurema osakaalu linna tulubaasist moodustab maksutulu, millest omakorda suurim on üksikisiku tulumaksu linnale laekuv osa. Eelolevaks 2009. aastaks on eelnõus kavandatud teede ja tänavate sulgemise maks ja reklaamimaks. Eelnevatel aastatel on need maksud samuti laekunud linnale, kuid kajastatud muude tulude all.
Eelarves planeeritud üksikisiku tulumaksu laekumiste prognoosi metoodika on toodud välja järgmises tabelis:
Kirje	2007 Täitmine	2008 Eelarve	Muutus	2009 Eelarve	Muutus	
Rahvastikuga seotud näitajad						
Elanike arv 	11 834	11 665	-1,4%	11 628	-0,3%	
Maksumaksjate arv	5 501	5 447	-1,0%	5 423	-0,4%	
Maksumaksjate osakaal elanikest	46,5%	46,7%	0,5%	46,6%	-0,1%	
						
Brutopalgaga seotud näitajad						
Arvestuslik FI tulumaksu 	85 664 292	97 990 550	0,0%	101 795 101	3,9%	
Registreeritud elanike brutotulust KOV- le laekuv määr	11,90%	11,90%		11,95%		
Haapsalus registreeritud elanike brutotulu kokku aastas	719 868 000	823 450 000	14,4%	851 841 847	3,4%	
Haapsalus registreeritud maksumaksja keskmine brutotulu kuus	10 905	12 598	15,5%	13 089	3,9%	
EELARVE KULUD
Eelarve kuludes kajastatakse kõik linna kulud tegevusalade ja majandusliku sisu järgi. Eelarve koostamisel on lähtutud 2007. a tegelikest kulutustest ja 2008. aastaks kavandatud kulutustest.
Peamiselt iseloomustab 2009. aasta eelarve kulusid vähenemine majandamiskulude osas 1,7% ja eraldiste osas 8,7%.
Personalikulud on kasvanud ainult miinimumpalga osas. Tänaseks ei ole veel selgunud riigi poolt kehtestatud täpne minimaalpalga määr 2009. aastaks. Eelarve koostamisel on arvestatud uue min palga määraks 5000 krooni seni kehtiva 4350 krooni asemel. Koondatud on osa Haapsalu Kultuurikeskuse personali seoses töökorralduse muutumisega. 2009. aasta eelarves on jäetud üldhariduskoolide pedagoogide personalikulu samale tasemele, mis 2008. aasta eelarves. Täiendused on kavas viia sisse lisaeelarvega siis, kui on selgunud riigi poolne lõplik toetussumma üldhariduskoolide pedagoogide töötasudeks.
Suurenenud on sotsiaaltoetustele minevad kulud. 2009. aastal anti riigi poolt üle KOV-le kohustus puudega laste hooldaja toetuse määramine ja maksmine.
Kõige suurem 86% kasv on planeeritud intressikuludes. Linna 2009. aastaks kavandatud investeeringute katteks on kavas võtta täiendavalt laenu 38 200 000 krooni. Planeeritud on intressikulud europrojektide sildfinantseerimiseks.
Investeeringuid planeeritakse 2009. aasta eelarves 39 475 000 krooni. Suuremateks objektideks on Haapsalu Promenaad, Haapsalu kultuurimaja, Haapsalu Wiedemanni Gümnaasium, Universaalhall ja kõnniteed.

FINANTSEERIMISTEHINGUD
Finantseerimistehingutes kajastatakse eelarve tulude ja eelarve kulude vahe. Finantseerimistehinguteks on kohustuste suurenemine või vähenemine, muutus finantsvarades (aktsiate ja osaluste ost või müük) ja muutus kassa ning hoiuste vabas jäägis.
Kohustuste suurenemist on 2009. aasta eelarves planeeritud 38 200 000 krooni. 
Kohustuste vähendamisena on planeeritud kapitaliliisingute tagasimaksed summas 90 000 krooni. Liisingute tagasimaksed on seotud suuremas osas Haapsalu Linnavalitsuse kapitalirendi lepingutega.
Haapsalu linnal on seitse kehtivat laenulepingut ja neli kavandatavat laenulepingut 2009. aastal. Ülevaade olemasolevatest ja planeeritud pikaajalistest kohustustest on toodud käesoleva määruse eelnõu lisas nr 4. Vaba jäägi vähenemine kassas ja hoiustes on 1 400 000 krooni. Tegemist on eelnevatel aastatel kogunenud riiklike toimetulekuvahendite kasutamisega 2009. aastal.
LAENUKOHUSTUSED
2009. a alguse seisuga on Haapsalu linna laenude planeeritud jääk pankadele 54 504 541 krooni, millele lisandub eelarve aasta jooksul veel 38 200 000 krooni ja makstakse tagasi laenukohustusi 5 905 000 krooni. 2009. a lõpu seisuga on Haapsalu linna laenude planeeritud jääk 86 799 541 krooni. Laenukohustuste osakaal eelarve puhastatud tuludest moodustab 2009. aasta lõpu seisuga 52,8%.
Laenude intressid on 0,18-0,69%+ 6 kuu Euribor. Arvestades 2009. aastal prognoositavat 6 kuu Euribori määra on laenude intressitase keskmiselt 5,18-5,69%. Täpne info laenukohustuste kohta on toodus käesoleva määruse eelnõu lisas nr 4. Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Ettepanek: Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele 2009. aasta jaanuarikuu volikogu istungil. Muudatusettepanekute esitamise viimane päev on 16. jaanuar 2009.

Kokkuhoiurežiimile mõeldes tehti ettepanek istungi materjal edaspidi paberkandjal mitte esitada, vaid teha seda ainult elektrooniliselt.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi. Kas rahanduskomisjon arvab, et eelarve projekt, mis täna on arutusel, et sellest saab veel summasid maha võtta?
Vastas H. Tuulberg. Jah, kusagilt peaks mõtlema maha võtta.

Volikogu liige Mati Seppi (2). Kas linnavalitsus on pöördunud rahanduskomisjoni poole selle palvega?
Vastas H. Tuulberg. Ei.

OTSUSTATI:
1.	Lõpetada eelnõu esimene lugemine ja lubada teisele lugemisele 2009. aasta jaanuarikuu volikogu istungil.
2.	Muudatusettepanekute esitamise viimane päev on 16. jaanuar 2009.

Päevakorrapunkt nr 11

Loa andmine riigihangete korraldamiseks

KUULATI aselinnapea Martin Schwindti ettekannet.
Kavandatakse spordikompleksi, mis koosneb olemasolevast spordihoonest ja sellega kokku ehitatavast uuest spordihallist. Juurdeehitus tuleb Mulla tänava äärde.

Spordihoone esimene korrus läheks ümberehitamisele. Sinna ehitatakse uued pesemis- ja riietusruumid, kontori ja treenerite ruumid, suurem toitlustamisruum, mida saab kasutada koosolekuteruumiks, male-kabe võistluste saaliks jne. Säilib maadlussaal.

Spordihalli kavandatakse kolm reketiväljakut (kaks tenniseplatsi ja üks viie väljakuga sulgpalli või lauatennise mängimiseväljak) ja kergejõustiku saal. Mulla tänavaäärde on plaanitud 60 m jooksurada, mis lõppeb kaugushüppekastiga. Saali mahuvad kõrgus- ja teivashüppe koht ja heiteplatsid.

Uut ja vana hoonet ühendab hooneosa, kus paiknevad saunadega riietus- ja pesuruumid, trepikoda, abiruumid.

Spordikompleks on kavandatud võimalusega ehitada keldrikorrusele 50 m radadega lasketiir.

Võttes arvesse spordibaaside ettepanekut kogu spordikompleksi majandamiseks võimalusel ehitada samas välja ka sportlaste majutus, on projekteeritud halli ja spordihoone vahelüli võimalusega, et hiljem saab juurde ehitada kuni neli korrust hostelit (8 kahekohalist tuba korrusele).

Ehituse omaosalus on planeeritud finantseerida laenuvahenditest. Võimalusel on kavas projekti kaasfinantseerimisse kaasata erakapital. Seda tingimusel, kui jõutakse kokkuleppele era, linna ja riikliku kolmepoolselt aktsepteeritavates tingimustes.

On avaldatud arvamusi, et erasektor on nõus osalema projektis. Pakkumusi pole veel võetud, arvata on, et 25 milj kr ümber see jääb. Finantseerimiseks peab linn võtma 10 milj kr laenu, see sõltub linna finantssuutlikkusest 2009. aastal. Oleme saanud esialgse ideelise pakkumise erasektori poolt sooviga toetada ca 5 milj kr seda nii, et kui volikogu nii otsustab, siis erasektor on valmis linna abistama laenude tagasimaksmisel võlaõigusliku lepingu alusel. Osa hallist läheb siis järk-järgult vastavalt maksete suurustele ja mahtudele üle erasektorile. Jutt on olnud ühest reketi väljakust ühe osa olmeruumidega. See ei ole mõeldud nii, et müüme maha.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi (1) küsis, kas linn võtab laenu ja erasektor aitab garanteerida?
Vastas M. Schwindt. Mingeid konkreetseid lepinguid ei ole, vaid on selline nendepoolne pakkumine. Kas võtame vastu või mitte, peab linn võtma 10 milj kr laenu. Kui tagasimaksmisel tekib raskusi, siis on võimalus teha diil erasektoriga. Sisuliselt omandavad nad siis ühe osa hallist.

Volikogu liige Urmas Sukles (1) küsis, et arutades tundub halli maksumus tulema madal, kas mitte ei ole hinnatud kogumaksumus liiga madalaks ja hakkabki vaja minema 10 milj ja jälle 10 milj kr?.
Vastas M. Schwindt. Täna on meil eskiis, mille järgi ei saa veel täpselt öelda. Kui on eesmärk 25 miljonini jõuda, siis tuleb seda teha projekteerimise käigus osade vähendamise ja konstruktsioonide muutmisega. Kõigepealt peame projekteerima, siis saame hinna välja arvestada. Praegu on arvestatud, et hall peaks maksma 25 milj kr.

Volikogu liige Arder Väli (1) küsis, kas jutt on projekteerimishankest ja ehitushankest ja luba küsitakse eraldi?
Vastas M. Schwindt. Jah, jutt on projekteerimishankest ja ehitushankest. Luba hangete läbiviimiseks küsime volikogult eraldi. Esialgu projekteerimine, seejärel ehitamine.

Volikogu liige Mati Seppi (2) küsis, et täna seinale näidatud eskiisi ei oleks olnud võimalik volinikele varem välja saata. Raske on kaugelt vaadates täpselt aru saada. Nüüd näeme seda 5-10 min, seda on vähe.
Vastas M. Schwindt. See ei ole lahend, mida hakatakse täpselt projekteerima. Selle lahenduse osas jõuti kokkuleppele ruumide jaotuse osas: kergejõustikule, reketialadele, olmeruumid. Lisaks on keldrikorruseplaanil lasketiir. On tehtud uus lahendus – kui jätkub tulevikus võimalusi, siis 
toimub spordihoone ümberehitus funktsionaalsemaks.

KUULATI rahanduskomisjoni esimehe Heinar Tuulbergi kaasettekannet.
Eelnõule laekus üks muudatusettepanek, mille esitas Mati Seppi.

Küsimused kaasettekandjale.
Volikogu liige Arder Väli. Martin rääkis nii selgelt ja täpselt, aga kui palju kulub projektile ja kui palju ehitusele?
Vastas H. Tuulberg. Ei tule meelde see summa.

Lahkus Tatjana Panfilova. Osaleb 19 volikogu liiget

Läbirääkimised.
Volikogu liige Teet Kallasvee.
Oleme seda projekteerimise ja maksmise asja kaks korda juba arutanud – miljon projekteerimist ja 24 milj kr ehitus.
Mis puudutab halli maksumust, siis Mati oli mures, et kas selle maksumuse vähendamisega halli endaga midagi ei juhtu. Mina olen aga muude asjade pärast mures, et kuidas linn nende ülesannetega hakkama saab. Kutsun linna üles seda 25 milj kr väga kriitilise pilguga vaatama. Võib-olla tuleb teha järeleandmisi arhitektuuris ja mugavuses. Seda 25 milj kroonist eelarvet peaks väiksemaks saama, arvan, et võimalusi on.

Teine asi, mis muret teeb, on see, et tubli kommunaalametnik Mati Seppi tunneb muret ainult tennisehalli kerkimise pärast ja mis sellest saab. Aga ta ei tunne muret selle pärast, et tema juhitud spordikool on kaotamas üht osakonda, kaotamas paari treenerit ja kaotamas suurt hulka lapsi. See on hea näide, halvas mõttes, et sisemises korruptsioonis, mis võib tekkida, kui üks volikogu liige istub väga mitmel toolil.

Kolmandaks – usaldage linna, aga loomulikult tuleb kontrollida, nagu Urmas on täna läbi kaheksa arupärimise teinud. Ütlen teistele spordialadele, kes te üritate sellele minimaalsele, hädavajalikule veel midagi juurde pookida, siis tennis on ikkagi täna see, mis hakkab Haapsalu spordikaardilt kaduma ja lapsed tuleb päästa. Kui vaatate tennisistide ja tennise taga olevate inimeste suhtumist, siis näete, et püütakse ka isikliku panusega aidata. Ei tea ühtegi teist ala, kus oleks püütud hallile midagi juurde panna ja aidata lisafinantseerimisel. Palun linal olla paindlik sellistele abidele, et linn ei jääks maksetega hätta.

Matile veel – minu seletuskirjas oli kirjas, et tennisehall on ainuke hall, mis võib end ise ära tasuda. Ükski teine täna konkureeriv ala ei ole võimeline mitte pennigi raha oma tegevusele juurde tooma. Tennis on hea majandamise juures võimeline ise ennast ära majandama.

Volikogu liige Tiit Moor.
Olen rääkinud mitme inimesega, kes tegelevad tennisehallide haldamisega. Komisjonis oli jutuks, kus hr Hein rääkis, et linna plaanis oli mingi ajutine variant, et osta Viljandilt ära vana nässakas kummihall. Komisjon arvas, et kummihalli ostmine oleks mõttetu raha raiskamine. Kui linnal vähegi on võimalik leida need rahad ja tennis on koos teiste aladega seda väärt, et see 15 milj krooni tuleb kätte saada. Hangetega tuleb tegeleda jõudsalt, sest ajutised variandid ei ole head.

Volikogu liige Urmas Sukles.
Täna võime rahuliku südamega selle eelnõu vastu võtta, et projekteerime ja ehitamine. See on aga ka kõik. Lugesin eskiisilt kokku 4000 m2, aga 25 milj krooniga saame ruutmeetri hinnaks 6250 kr. Raimondiga arutasime Uuemõisa halli ja veekeskuse hinda. Linnavalitsus peaks väga tähelepanelik olema, et ei tekiks mingit „Karja tänava“ lugu, kus minnakse nüüd 25 miljoniga halli ehitusele ja siis oleme nõude ees, kus meilt tahetakse 40-50 milj kr, mis on tänastes tingimustes halli normaalhind.
See ei sega täna eelnõud vastu võtmast.

Volikogu liige Mati Seppi.
Ma tõesti tunnen heameelt, et Teet mind ikka meeles peab. Ma saan Teedust aru, eks Teet tõesti peab seisma tennisehalli eest tahes-tahtmata, olles ise Tenniseliidu üks juhte. Väga raske on Tallinnas öelda teistele, kes patsutavad õlale ja küsivad, et kas sa tõesti ei suuda Haapsalus tennisehalli ehitada.
Olen ise olnud tennisehalli ehituse plaanide koostamise sees ja ei ole üldsegi mitte tennise vastu. Samuti toetan ka teisi spordialasid. Olen alati öelnud, et tennis peab hallis sees olema. Millegipärast on just tennisehuviliste poolt tulnud see, et ehitame ainult tennisehalli ja mitte midagi muud juurde. Spordikooli direktorina olen alati seda meelt olnud, et ka teised alad saaksid halli. Seal on kergejõustik, lauatennis, maadlus, korvpall, laskmine.
Kahju on linnavalitsusest, kes on mõnes mõttes pandud patiseisu. Just sellega, kui ühel esmaspäeval oli kahe eskiisi esitamine ja Ingrid ütles, et nüüd me teame kummagi poole tahtmisi ja saame rahulikult mõelda ja otsida rahastamise võimalusi. Samal päeval kell kolm oli koos Kutsehariduskeskuse nõukogu, kes võtsid vastu otsuse, et nemad hakkavad ehitama tennisehalli omale võimlat. Nüüd tean, et ehitavad küll oma jõududega, ainult et Kutsehariduskeskusel ei jätku raha materjali jaoks. See võis olla linnavalitsuse survestamine. Mitu laupäeva järjest ilmusid ajaleheartiklid tennise kiituseks.
Rääkides tennise kadumisest Tuisk Tarmoga, kes haldab Spordibaase, oleme arutanud võimalusi, kuidas saaks tennise treeninguid viia vähemalt aasta jooksul läbi spordisaalides. Tennisistid ütlevad, et see ei ole võimalik. Ometi tennisetreeningud toimusid neli aastat tagasi Wiedemanni spordihoones ja Haapsalu spordihoones, ei olnud probleeme. Sellega annaksime linnavalitsusele aega rahulikult otsida lisavahendeid.

HÄÄLTEGA 19 poolt, vastu ei hääletatud, otsustati lõpetada läbirääkimised.

Isamaaliidu fraktsiooni esimees Andres Ammas palus kuulutada vaheaeg.

Vaheaeg kell 16.05 – 16.12.

Muudatusettepaneku läbivaatamine.
KUULATI rahanduskomisjoni esimeest H. Tuulbergi, kes tutvustas Mati Seppi muudatusettepanekut:
Muuta otsuse eelnõu punkti nr 1 ja sõnastada see alljärgnevalt:
„1. Lubada Haapsalu Linnavalitsusel viia läbi riigihanked Lihula mnt 10 planeeritava spordihalli projekteerimiseks.“
Seletuskiri: planeeritav spordihall on mitmekümne miljonilise maksumusega. Antud eelnõu puhul ei ole selge, milline hakkab täpselt planeeritav spordihall olema. Vajalik oleks kõigepealt projekti valmimine ja seejärel volikogu poolt loa saamine riigihanke korraldamine ehitamiseks.

Juhtivkomisjoni ettepanek koosolekul oli ühehäälne		arvestada täielikult
Linnavalitsuse ettepanek anti 26.11.08 valitsuse istungil	mitte arvestada.

Isamaaliidu fraktsiooni esimees Andres Ammas tegi ettepaneku panna M. Seppi muudatusettepanek hääletamisele.

HÄÄLETATI:
poolt 4, vastu 15 volikogu liiget. Seega ei saanud Mati Seppi muudatusettepanek volinike toetust.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani lõpphääletusele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 240 „Loa andmine riigihangete korraldamiseks“ (protokolli juures).

Lahkusid volikogu liikmed U. Sukles, S. Saareväli, N. Koropets, A. Väli. Osaleb 15 volikogu liiget.

Päevakorrapunkt nr 12

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Raudtee tn 2 ja 16, Haapsalu)

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Algatava planeeringu koostamise vajadus tekkis siis, kui AS Kuusakoski lõpetas vanametalli kokkuostu Raudtee tn 16 krundil. 757 m2 suurune tootmismaakrunt piirneb linna omandis oleva Raudtee tn 2 krundiga, millel asub ajalooline jaamahoonete kompleks.

Linn ei olnud nõus jätkama Raudtee tänava väikeelamupiirkonnas keskkonda sobimatut metallikokkuostuga seotud tegevust. Raudtee tn 16 krundi uueks sihtotstarbeks sobiks väikeelamumaa (naabruses asuvad pereelamutega hoonestatud krundid), kuid probleemiks on krundi asukoht keset linnakrunti, juurdepääsu puudumine otse avalikult tänavalt. Uue elamu asukoht ei moodustaks Raudtee tänava teiste elamutega terviklikku miljööd.

Linn omandas Raudtee tn 16 tootmismaakrundi ja teeb nüüd ettepaneku planeerida Raudtee tänavaäärne ala nii, et uued krundid ja elamud liituksid olemasoleva hoonestusega tervikuks. Elamualaks planeeritakse umbes 4200 m2 suurune maa-ala, mis krunditakse pereelamukruntideks. Nii saaks otstarbekamalt kasutada Raudtee tänava ja Raudtee tn 16 krundi vahelist seni kasutuseta maariba.

Pereelamukruntidele määratakse planeeringuga ehitusõigus ja hoonestustingimused, liiklus- ja parkimiskorraldus, tehnovõrkude põhimõttelised asukohad, haljastuse laad.

Planeering annab võimaluse korrastada pikemat aega metallikokkuostuks kasutatud raudtee äärset maa-ala ja hoonestada Raudtee tänava raudtee poolne külg selleks sobivate pereelamutega.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 241 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Raudtee tn 2 ja 16, Haapsalu)“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 13

Üldplaneeringu tingmärgi täpsustamine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
2006. aastal kehtestatud Haapsalu linna üldplaneeringu tõlgendamisel on tekkinud tingmärkide tõttu mitmeti mõistetavusi.
Kuni kahekordsed korterelamud paiknevad üldplaneeringu järgi väikeelamumaal, mis on tähistatud joonisel tingmärgiga EV. Üldplaneeringu üldistusaste ei nõua üksikute kruntide sihtostarvete määramist. Väikeelamumaade piirkonnas asuvad kuni kahekorruselised elamud asuvad väikeelamumaal, sh ka kahekorruselised korterelamud.

Haapsalu vanalinna elamud asuvad kõik väikeelamumaadel, kaasaarvatud korterelamud. Näiteks: Rüütli 1, 3, 8a, Kooli 1, 3, 7, Suur-Lossi 12/12a, 4, Wiedemanni 6, 13, 22, Ehte 6, 8, 10, Saue 10, Lahe 7a, 9, Väike-Liiva 5, 5a jpt. Ka uuemates linnaosades nt Pargi tänaval paiknevad kahekordsed korterelamuid (Pargi 1, 2/2a, 2/3, 8) väikeelamumaal.

Kuna tingmärkides toodud hoonete tüüpide loetelule vastavalt on nimetatud maid (EV) võimalik kasutada ainult pereelamute ja ridaelamute ehitamiseks, seega on võimalik väita, et EV-l ei ole lubatud kahekordsed korterelamud.
Linna üldplaneeringuga ei ole kavandanud kõikide kahekordsete korterelamute ümber ehitamist pere- ja ridaelamuteks.
Seega, et vältida mitmeti mõistetavusi üldplaneeringu tõlgendamisel, teeb linnavalitsus ettepaneku täiendada üldplaneeringu tingmärkide eksplikatsioonis tingmärgi EV selgitust sõnaga „kuni kahekorruselised korterelamud“.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Mati Seppi küsis, kas ei teki ohtu, et tänu märgistuse sõnastusele saab nüüd ühepereelamute vahele näiteks korrusmaja ehitada?
Vastas T. Hein. Ei, hoonestuse ala määratakse planeeringuga.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 242 „Üldplaneeringu tingmärgi täpsustamine“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 14

Loa andmine minimaalsuurusest väiksema katastriüksuse moodustamiseks

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Vastavalt maakatastriseadusele on katastriüksuse minimaalsuuruseks 30 m2. Minimaalsuurusest väiksema katastriüksuse võib moodustada kohaliku omavalitsuse volikogu otsusega.

Moodustatav katastriüksus on ette nähtud „Lihula mnt 1, 3, 5, Kuuse 1, Tallinna mnt 2,4,6, ja lähiala , Haapsalu“ detailplaneeringus, mis eraldatakse Lihula mnt 1 katastriüksuse kooseisust eesmärgiga liita see hiljem Tallinna maantee liiklusmaa koosseisu.
Eelnõu lisaks on moodustatava katastriüksuse plaan.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimusi ettekandjale ei esitatud.

KUULATI kommunaalkomisjoni esimehe Tiit Moori kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 243 „Loa andmine minimaalsuurusest väiksema katastriüksuse moodustamiseks“ (protokolli juures).

Päevakorrapunkt nr 15

Haapsalu Kultuurikeskuse varade sihtotstarbe tagamine

KUULATI aselinnapea Toivo Heina ettekannet.
Haapsalu Kultuurikeskuse renoveerimise rahastamistaotluse lisana nõuab EAS volikogu otsust. Tekst juhendi järgi: “Esitage pädeva organi otsus (volikogu), millega tagatakse projekti tulemusena loodud või soetatud vara säilimise ja avaliku kasutuse taotluses ning taotluse rahuldamise otsuses toodud eesmärkidel ja tingimustel viie aasta jooksul alates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest, ning mitte sooritama selle vara osas tehinguid, mis annavad nimetatud aja jooksul mõnele isikule või asutusele põhjendamatu eelisseisundi.“
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Küsimused ettekandjale.
Volikogu liige Kalju Aigro. küsis, kas linnavalitsus võtab arvele kultuurimaja kasutuskõlbliku vara? Kas on koostatud nimekiri?
Vastas T. Hein. Linn on juba maha võtnud fuajees väärispaneelid koos peeglitega ja mõtleme, kuhu need hoiule panna. Fassaadikivide osas on paar päeva mõtlemisaega, mida otsustada. Nende mahavõtmise edukus sõltub töökultuurist. Kui soovime tervelt kätte saada, peame ise maha võtma. Osa ventilatsiooniseadmeid jääb majja sisse, kõike välja ei visata.

KUULATI õiguskomisjoni esimehe Jaanus Karilaidi kaasettekannet.
Ettepanek: toetada eelnõud ja võtta vastu esitatud kujul.

Küsimusi kaasettekandjale ei esitatud.

Läbirääkimisteks sõna ei soovitud.
Otsustati lõpetada läbirääkimised, hääletamist ei nõutud.
Muudatusettepanekuid ei esitatud.

Istungi juhataja Andreas Rahuvarm pani hääletamisele ettepaneku toetada eelnõud esitatud kujul.

HÄÄLETATI:
poolt 15 volikogu liiget, vastu ei hääletatud.

OTSUSTATI:
võtta vastu Haapsalu Linnavolikogu otsus nr 244 „Haapsalu Kultuurikeskuse varade sihtotstarbe tagamine“ (protokolli juures).

Istungi lõppedes teatas volikogu esimees Andreas Rahuvarm detsembrikuu volikogu juhatuse koosoleku aja: 11.12.08 kell 15 ja volikogu istung toimub 19.12.08 kell 14.

Andreas Rahuvarm
Volikogu esimees