NELJANDA KOOSSEISU

MÄÄRUS

Haapsalu,			01. aprill 2005 nr 
									EELNÕU

Hooldajatoetuse määramise ja maksmise 
korra kehtestamine

Juhindudes sotsiaalhoolekande seaduse § 8 p 2, § 23 lg 2, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, lg 3 p 1, § 22 lg 1 p 5, § 23, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 5, § 62 ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu määrab:

1.	Kehtestada “Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord” (lisatud).

2.	Linnavolikogu kantseleil saata määrus avaldamiseks Riigikantseleile.

3.	Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avalikustamist linnavolikogu kantseleis.

4.	Käesoleva määruse peale võib esitada halduskaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul määruse jõustumisest.

Andres Ammas
Volikogu esimees

Esitaja: linnavalitsus, 18.03.2005
Juhtivkomisjon: õiguskomisjon

Lisa
Kinnitatud
								Haapsalu Linnavolikogu
								01. aprilli 2005.a.
								määrusega nr 

Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord

I ÜLDOSA

1.	Hooldajatoetuse määramise ja maksmise kord sätestab sotsiaalhoolekande seaduse alusel raske ja sügava puudega isikute hooldajatele Haapsalu linna eelarvest hooldajatoetuse määramise ja maksmise tingimused ning korra.

2.	Käesolevas korras kasutatakse mõisteid alljärgnevalt: 
2.1.	raske puue on inimese anatoomilise, füüsilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle, millest tingituna vajab isik kõrvalabi, juhendamist või järelvalvet igal ööpäeval;

2.2.	sügav puue on inimese anatoomilise, füüsilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle, millest tingituna vajab isik pidevat kõrvalabi, juhendamist või järelvalvet ööpäevaringselt;

2.3.	hooldaja on isik, kes vabatahtlikkuse ja vastastikuse kokkuleppe alusel hooldab ja abistab sügava või raske puudega isikut;

2.4.	hooldusvajaduse hindamine on raske või sügava puudega isiku funktsionaalse võimekuse hindamine temale kõrvalabi võimaldamiseks ja/või hooldusteenuste osutamiseks;

2.5.	hooldusteenus on isiku hooldusvajadusest sõltuvalt tema isiklik pikaajaline
abistamine mittemeditsiiniliste tegevuste ja protseduuride sooritamisel (nt riietamine, ihu pesemine, toitmine, abistamine liikumisel jms); 

2.6.	avahooldusteenus on oma loomulikus keskkonnas iseseisvalt või pere toetusel elava isiku kvalifitseeritud toetamine või abistamine;

2.7.	hooldamine hoolekandeasutuses on isiku viibimine asutuses, kus temale tagatakse ööpäevaringselt eale ja seisundile vastav hooldamine, sealhulgas ravimine ja põetamine;

2.8.	kodune õendusabi  on kroonilist haigust põdeva või piiratud funktsionaalse võimekusega isikule perearsti ettekirjutusel õendustoimingute sooritamine isiku kodus.

3.	Hooldajatoetuse maksmise eesmärgiks on raske ja sügava puudega isikute iseseisva toimetuleku toetamine ja abistamine neile enam sobivamal moel.

4.	Hooldajatoetuse maksmise võib hooldusvajaduse hindamistulemustest lähtuvalt asendada sobiva hooldusteenuse osutamisega kas avahoolduse või hoolekandeasutuses hooldamise korras või osutada hooldust vajavale isikule vajadusel kodust õendusabi.

5.	Raske või sügava puudega isiku eestkostjale või hooldajale võimaldatavad hooldajatoetuse määrad kehtestatakse Haapsalu Linnavalitsuse poolt igaks eelarveaastaks eraldi. Hooldajatoetuse määr ei või olla väiksem eelmiseks eelarveaastaks kinnitatud hooldajatoetuse määrast.

II HOOLDAJATOETUSE MAKSMISE ALUSED

6.	Hooldajatoetust makstakse teovõimelisele isikule, kes perekonnaseaduse alusel on määratud raske või sügava puudega isiku eestkostjaks või hooldajaks, juhul kui puudega isiku hooldusvajaduse hindamise tulemustest lähtuvalt on tema hooldamine mitteformaalse hooldaja poolt õigustatud ja enam sobivam hooldamise viis.

7.	Hooldajatoetust makstakse igakuiselt eestkostjale või hooldajale, kes tagab: 
7.1. 18-aastasele ja vanemale sügava puudega inimesele kõrvalabi, juhendamise või järelevalve ööpäevaringselt;
7.2.18-aastasele ja vanemale raske puudega inimesele kõrvalabi, juhendamise või
järelevalve igal ööpäeval. 

8.	Hooldajatoetust võib maksta raske või sügava puudega isiku tööl käivale eeskostjale või hooldajale juhul kui hooldusvajaduse hinnangust tulenevalt on võimalik puudega isikut ka eestkostja või hooldaja töötamise korral vajalikul määral hooldada ning eestkostja või hooldaja töö seda võimaldab.

9.	Hooldajatoetust võib maksta raske või sügava puudega isiku ühele pereliikmele juhul kui puudega isiku tegelik hooldusvajadus saab tema pereliikmete poolt osutatava abi näol täielikult kaetud.

10.	Hooldajatoetust ei maksta isikule, kellele endale on puuetega inimeste sotsiaaltoetuse seaduse alusel määratud raske või sügav puue.

III HOOLDAJATOETUSE TAOTLEMINE

11.	Hooldajatoetust on õigustatud taotlema teovõimelised isikud, kes on perekonnaseaduse alusel kas kohtu poolt või Haapsalu Linnavalitsuse korraldusega määratud Haapsalu linnas alaliselt elavate ja Eesti rahvastikuregistrisse Haapsalu linna elanikena sisse kantud raske või sügava puudega isikute eestkostjateks või hooldajateks.

12.	Erandkorras võib hooldajatoetust taotleda isik, kes hooldab Haapsalu linnas elavat, kuid objektiivsel põhjusel rahvastikuregistrisse muu kohaliku omavalitsuse elanikuna sisse kantud raske või sügava puudega isikut tingimusel, et puudega isik võtab ennast taotlemise päevast alates kolme kuu jooksul rahvastikuregistris arvele Haapsalu linna elanikuna. 

13.	Hooldajatoetust võib taotleda ka raske või sügava puudega isiku eestkostja ja hooldaja, kes ise elab alaliselt teise omavalitsusüksuste territooriumil, kuid seda üksnes juhul kui raske või sügava puudega isiku hooldamine on tema hooldusvajaduse hinnangust tulenevalt sel viisil võimalik.

14.	Hooldajatoetust võib oma Haapsalu Linnavalitsuse poolt määratud hooldajale taotleda ka raske või sügava puudega teovõimeline isik ise.

15.	Kui üks eestkostja või hooldaja on määratud mitme raske või sügava puudega isiku eestkostjaks või hooldajaks, on tal õigus taotleda toetust kuni kahekordse hooldajatoetuse määra ulatuses.

16.	Hooldajatoetuse taotlemiseks esitab puudega isiku eestkostjaks või hooldajaks määratud isik kirjaliku taotluse Haapsalu Linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonnale. Kui soovitakse taotleda ühel ajal nii hooldajaks määramist kui hooldajatoetuse maksmist, siis esitavad raske või sügava puudega isik ja tema hooldajaks saada sooviv isik ühistaotluse. 

17.	Taotluses märgitakse ära hooldaja nimi, isikukood, elukoht ja telefoninumber, samuti esitatakse taotluses samad andmed hooldust vajava raske või sügava puudega isiku kohta. Taotlusele lisatakse täiendavate dokumentidena koopia puudega isiku arstliku ekspertiisi otsusest ja väljavõte puudega isiku rehabilitatsiooniplaanist selle olemasolu korral.20

18.	Hooldajatoetuse taotlemise päevaks loetakse taotluse ja sellele lisatud dokumentide vastuvõtmise päev. Kui taotlus on saadetud posti teel, loetakse hooldajatoetuse taotlemise päevaks taotluse lähtekoha postitempli kuupäev.

19.	Sotsiaal- ja tervishoiuosakond registreerib taotlemise päeval hooldajatoetuse maksmise taotlused ja kontrollib vajalike andmete ja dokumentide olemasolu. Kui taotluses ei kajastata hooldajatoetuse määramiseks piisavalt andmeid või ei esitata kõiki vajalikke dokumente, siis teatab sotsiaal- ja tervishoiuosakonna vastutav spetsialist taotlejale esimesel võimalusel, milliseid andmeid või dokumente on vajalik juurde esitada.

20.	Hooldajatoetuse taotlemise päevast alates viib sotsiaal- ja tervishoiuosakond kahe nädala jooksul läbi raske või sügava puudega isiku hooldusvajaduse hindamise. Hindamise tulemustest lähtuvalt vormistatakse puudega isikule hooldusplaan.

21.	Kui puudega isiku hooldusvajadus on ulatuslik ja selle hindamine on raskendatud, võib linnavalitsus tegeliku hooldusvajaduse väljaselgitamiseks pöörduda eakate puudega isikute korral geriaatrilise hindamise komisjoni poole ning tööealiste puudega isikute korral taotleda isikule rehabilitatsiooniplaani koostamist riikliku rehabilitatsiooniteenuse raames. 

22.	Raske või sügava puudega isiku hooldusvajaduse selgumise järgselt edastatakse hindamistulemuste saamisele järgneval päeval puudega isiku eestkostjale või hooldajale hooldajatoetuse maksmise taotlus koos täiendavate dokumentidega linnavalitsuse sotsiaalkomisjonile. 

23.	Kui linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonnale esitatakse taotlus raske või sügava puudega isiku ja tema võimaliku hooldaja poolt samaaegselt nii hooldaja määramiseks kui hooldajatoetuse maksmiseks, siis suunatakse taotlus koos täiendavate dokumentidega, sh raske või sügava puudega isiku hooldusvajaduse hindamistulemustega esmalt linnavalitsusele perekonnaseaduse alusel hooldajaks määramise üle otsustamiseks. Peale linnavalitsuse korralduse hooldajaks määramise kohta jõustumist esitatakse taotlus koos täiendavate dokumentidega sotsiaalkomisjonile hooldajatoetuse maksmise üle otsustamiseks.

IV HOOLDAJATOETUSE MÄÄRAMINE VÕI SELLEST KEELDUMINE

24.	Hooldajatoetuse määrab linnavalitsuse sotsiaalkomisjon, kes tegutseb põhimääruse alusel, hiljemalt 14 päeva jooksul arvates taotluse ja täiendavate dokumentide, sh ka raske või sügava puudega isiku hooldusvajaduse hinnangu saamise päevast. 

25.	Hooldajatoetuse määramiseks hindab komisjon raske või sügava puudega isiku hooldusvajaduse hindamise tulemusi, komisjoni käsutuses olevat faktilist tõendusmaterjali, hooldaja iga ja tervislikku seisundit, tehiolusid ning hooldusvajadusest tulenevalt vajalike hooldusteenuste olemasolu. Kui raske või sügava puudega isikule on koostatud rehabilitatsiooniplaan või geriaatriline hinnang, arvestab komisjon ka nendes esitatud ettepanekuid.

26.	Kui raske või sügava puudega isiku hooldusvajadus on laiaulatuslik, võib komisjon enne hooldajatoetuse üle otsustamist kaasata oma töösse perearsti või hooldusravi- ja rehabilitatsiooni spetsialisti.

27.	Hooldajatoetuse määramisest võib keelduda kui:
27.1.	taotleja on hooldajatoetuse saamiseks esitanud valeandmeid;
27.2.	taotleja pole täitnud oma hooldajakohustusi, mis on faktiliselt leidnud
tõendamist;
27.3.	raske või sügava puudega isiku hooldusvajaduse hinnangust ei tulene
vajadus talle hooldaja määramiseks ega viimasele hooldajatoetuse maksmiseks;
27.4.	puudega isiku hooldusvajadusest tingituna peab linnavalitsus raske või
sügava puudega isiku enam sobivamaks hooldamise viisiks talle hooldusteenuste osutamist.

28.	Sotsiaalkomisjoni poolt hooldajatoetuse määramise või mittemääramise otsus koosneb:
28.1.	sissejuhatusest, milles märgitakse ära otsuse tegija ja otsuse tegemise
kuupäev;
28.2.	kirjeldavast osast, mis sisaldab kokkuvõtte toetuse taotlusest;
28.3.	põhjendusest, milles näidatakse ära otsuse aluseks olevad dokumendid,
õigusaktide sätted ning asjaolud;
28.4.	resolutsioonist toetuse rahuldamise või rahuldamata jätmise kohta;
28.5.	selgitusest otsuse vaidlustamise ja korra kohta;
28.6.	märkest otsuse kättetoimetamise viisi kohta.

29.	Hooldajatoetuse määramisest ja määramata jätmisest teatatakse taotlejale kirjalikult viie tööpäeva jooksul otsuse tegemisest. Kirjale lisatakse otsus koos toetuse määramise või keeldumise põhjendusega.

30.	Sotsiaalkomisjoni otsusega mittenõustumisel on taotlejal õigus esitada vaie Lääne maavanemale või Haapsalu Linnavalitsusele või pöörduda halduskohtusse halduskohtumenetluse seaduses sätestatud korras.

V HOOLDAJATOETUSE MAKSMINE

31.	Hooldajatoetust makstakse igakuiselt jooksva kuu eest. Hooldajatoetuse maksmise esimeseks kuuks loetakse otsuse tegemise kuule järgnevat kuud.

32.	Hooldajatoetus makstakse vastavalt taotleja soovile välja sularahas või kantakse üle taotleja pangakontole hiljemalt jooksva kuu 10 kuupäevaks.

33.	Haapsalu Linnavalitsus maksab sotsiaalhoolekande seaduse alusel hooldajatoetust saava isiku eest sotsiaalmaksu seaduses kehtestatud korras kuni toetust saava isiku jõudmiseni vanaduspensioni ikka.

VI HOOLDAJATOETUSE MAKSMISE PEATAMINE JA LÕPETAMINE

34.	Hooldajatoetuse maksmine peatatakse kui hooldajatoetust saav isik või raske või sügava puudega isik viibivad järjest üle kahe kuu haiglaravil.

35.	Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse hooldajatoetuse maksmise lõpetamist tingivate asjaolude tekkimise kuule järgnevast kuust.

36.	Hooldajatoetuse lõpetamist tingivateks asjaoludeks loetakse:
36.1.	kui hooldusvajaduse hinnangust tulenevalt on raske või sügava puudega isiku hooldusvajadus muutunud määral, et tingib puudega isikule hoolduse osutamist teistsugusel, talle enam sobivamal viisil;
36.2.	kui lõpeb isikule puude raskusastme määramise tähtaeg ja arstliku ekspertiisi komisjon isikule puude raskusastet enam uuesti ei määra või määrab isikule keskmise puude;
36.3.	kui raske või sügava puudega isiku hooldaja esitab kirjaliku taotluse ja soovib hooldajaks määramist lõpetada;
36.4.	kui raske või sügava puudega isik esitab taotluse temale hooldaja määramise otsus lõpetada;
36.5.	raske või sügava puudega isiku või tema hooldaja surma korral.

LISA 
Hooldajatoetuse määramise ja maksmise korrale

		Haapsalu Linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakond

		TAOTLUS hooldaja /hooldajatoetuse taotlemiseks

Palun määrata/ pikendada minule, ..................................................................................
(hooldatava nimi, isikukood)
hooldaja ......................................................alates...................................................…..a.
		(hooldaja nimi, isikukood)

Hooldust vajava isiku andmed

Kodune aadress: 	 .....................................................................................................
Telefon: 		 ...................................…………………………………………..

Puude raskusaste ja kehtivuse tähtaeg: ............................................................................
Hooldamise põhjus:	......................................................................................................
			......................................................................................................

Nõustun olema ................................................... .........……................hooldajaks alates
			(hooldatava nimi)
 ............................................a. ning palun maksta minule hooldajatoetust.

Hooldaja andmed

Kodune aadress:	.........................................................................................................
Telefon:		................................................…………………………………….
Pangakonto:		..........................................…………………………………….......

Hooldatava allkiri..................................		Hooldaja allkiri.............................................

Kuupäev...............................................

SELETUSKIRI
Eelnõule “Hooldajatoetuse määramise ja maksmise korra” kehtestamine”

1. aprillist 2005 alates jõustuvad sotsiaalhoolekande seaduse, puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse ning veel mitme seaduse muudatused, mille kohaselt antakse puuetega inimeste hooldajatele toetuse määramise ja maksmise õigus ning kohustus üle kohalikule omavalitsusele. Kuna siiani maksti hooldajatoetust puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse alusel sotsiaalkindlustusameti kaudu, siis 1. aprillist 2005 alates makstakse toetust kohalike omavalitsuste poolt sotsiaalhoolekande seaduse alusel ning kohaliku omavalitsuse volikogu peab kehtestama tingimused ja korra hooldajatoetuse määramiseks ja maksmiseks.

Hooldajatoetuse määramise ja maksmise ületulek kohalikule omavalitsusele on tingitud siiani kehtivast olukorrast, kus puudega isikule määrab hooldaja kohalik omavalitsus, toetust maksab hooldajale aga riik. Järelvalve puudega isiku hooldamise ja rahaliste vahendite kasutamise üle tegelikkuses puudub, sest riigil puudub võimalus kontrollida  hooldamise kvaliteeti ja kohalik omavalitsus ei saa kontrollida riigi poolt eraldatud toetuse maksmise sihipärasust. 1. aprillil 2005.a. jõustuva seadusandluse muudatusega tekitatakse olukord, kus kogu protsess – hooldajaks määramine ja hooldajale toetuse maksmine - on kohaliku omavalitsuse korraldada. Kohalik omavalitsus otsustab hooldajatoetuse maksmise üle aga üksnes puudega isiku hooldusvajaduse hinnangust lähtuvalt.

Haapsalu linnas saavad hooldajatoetust ca 170 raske või sügava puudega isiku hooldajat, Haapsalu linna eelarvesse on riigieelarvest eraldatud rahalisi vahendeid hooldajatoetuse maksmiseks 2005.a. 490 000 krooni. 

Käesolev eelnõu on läbi arutatud Haapsalu linnas tegutsevate puuetega inimeste organisatsioonidega.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu vastu võtta määrusena.

Ingrid Danilov
Aselinnapea