VIIENDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,								28. märts 2008 nr 
									Eelnõu

Arendusprojekti „Lihula mnt 12, Haapsalu,
hoone väljaarendamine regionaalseks haridus-
ja loomekeskuseks“ omafinantseerimise tagamine

Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 8, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 8 ning haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Lubada Haapsalu Linnavalitsusel osaleda koostöös Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledžiga arendusprojektis, mille eesmärk on Lihula mnt 12 asuva hoone väljaarendamine regionaalseks haridus- ja loomekeskuseks.

2.	Garanteerida Haapsalu linna poolne omafinantseering arendusprojektis maksimaalselt summas 3000 000,00 (kolm miljonit) krooni, kuid mitte rohkem kui 5% projekti kogumaksumusest.

3.	Otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest.

Arder Väli
Volikogu esimees

SELETUSKIRI
Eelnõule „Arendusprojekti „Lihula mnt 12, Haapsalu, hoone väljaarendamine regionaalseks
haridus- ja loomekeskuseks“ omafinantseerimise tagamine“

Haapsalu linn peab haridusvaldkonna üheks suureks tugevuseks Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledžit, kui kvaliteetse kõrghariduse ja täiendkoolituse pakkujat ja haridus- ja nõustamiskeskuse (HariN) loojat regioonis. Kolledžit kaasatakse linna haridusvaldkonna arengusuundade kavandamisesse ning koostöös tõhustatakse läbi uurimis- ja arendustegevuse haridusvaldkonna juhtimist. Haapsalu Linnavalitsuse ja kolledži vahel on sõlmitud 31.01.2008 koostööleping, millega on võetud pikaajaline eesmärk ühiselt kasutada hoonet Lihula mnt 12 Haapsalus ning teha ettevalmistusi ja koostööd hoone ümberprojekteerimiseks ja -ehitamiseks ning selleks vajalike ressursside leidmiseks.

Haapsalu Linnavalitsus omalt poolt on igati aidanud kaasa kolledži arendamisele ja jätkusuutlikkuse tagamisele ning vastastikune hea koostöö jätkub kindlasti ka edaspidi. Linnavalitsus on andnud vastavalt kolledži vajadustele aasta-aastalt kasutada üha suurema hoone osa ning toetab kolledžit hoone halduskulude eest tasumisel. Linn andis Haapsalu Gümnaasiumi õpilaskodus kolledži tudengite kasutada 30 kohta.
Linna arengukava (2007-2011) kohaselt planeeritakse lähiaastatel suuremahulisi investeeringuid hariduse valdkonnas, parandamaks haridusasutuste õpi- ja töökeskkonda hoonete ja territooriumite kaasajastamise kaudu. Haapsalu Linnavalitsus on valmis 2009. aasta eelarvesse planeerima toetuse Lihula mnt 12 hoone väljaarendamiseks regionaalseks haridus- ja loomekeskuseks. Haapsalu linna kaasfinantseeringuna 60 miljoni krooni suuruses ühisprojektis on arvestatud maksimaalselt 5% kogu arendusprojekti mahust, kuid mitte rohkem kui 3 milj krooni. Kavandatavasse hoonekompleksi koondub õpe kahel tasandil: kõrgharidus ja üldharidus Haapsalu Nikolai Kooli näol, mis saab ühtlasi kolledži õpetajakoolituse praktikabaasiks. Lisaks koondub kompleksi tegevõpetajate, lastevanemate ja õpilaste pedagoogilis-psühholoogiline nõustamine ja käsitööinimeste loometegevus.

Projekti maksimaalseks kogumaksumuseks on 60 000 000 krooni ning projekti realiseerimine toimub 2008. ja 2009. aastal.

Linna kohustuste kokkuvõte esialgsete auditeerimata andmete põhjal.

Aasta lõpu seisuga on Haapsalu linna konsolideerimata laenukoormuse arvestuse aluseks olevate kohustuste suurused (auditeerimata) järgmised:
Lühiajalised kohustused - 20 183 970 kroon
•	sh võlad hankijatele ja töövõtjatele 8 560 974 krooni;
•	sh muud kohustused ja ettemaksed 7 494 622 krooni;
•	sh laenukohustused 4 128 374 krooni.
Pikaajalised kohustused - 42 357 532 krooni
•	sh Saadud pikaajalised ettemaksed 70 527 krooni;
•	sh Saadud pikaajalised laenud 42 287 006 krooni.

Kokku kohustuste maht 2007. aasta lõpu seisuga on 62 541 502 krooni.
Haapsalu linna puhastatud (ilma sihtotstarbeliste toetusteta) eelarve tulude maht on 2008. aasta eelarves planeeritud 159 678 300 krooni, mis teeb kohustuste suhteks puhastatud eelarve tuludesse 39,2%. Linna- ja vallaeelarve seaduse kohaselt on omavalitsuse lubatud maksimaalne kohustuste suhe 60%.
Eelnevat arvestades on Haapsalu linnal kehtivast seadusest tulenevalt võimalik suurendada kohustuste mahtu maksimaalselt 95 807 000 kroonile ehk võtta täiendavalt veel kohustusi maksimaalselt summas 33 265 500 krooni.

Kohustuste suurenemist on 2008. aasta eelarves planeeritud 5 160 000 krooni, millest
•	arendusprojekti „Staadionikompleksi rekonstrueerimine“ omafinantseeringu katmiseks 1 860 000 krooni;
•	lasteraamatukogu hoone remondi omafinantseeringu katmiseks 2 300 000 krooni
Kohustuste vähendamisena on planeeritud:
•	kapitaliliisingute tagasimaksed summas 60 000 krooni;
•	võetud laenude tagasimakseid 4 040 000 krooni.
Seega on 2008. aasta eelarvesse planeeritud neto laenukohustuste suurenemiseks 1 060 000 krooni.
Täiendavalt on Linnavalitsus valmistanud ette kaks suuremat investeerimisprojekti, milles linn peab võtma kohustusi omafinantseeringute katmisel.
1.	Arendusprojekti (esitatud käesoleva eelnõuga) „Haapsalu promenaadi kaldarajatiste rekonstrueerimine“ kogumaksumus on 60 000 000 krooni, millest linna poolne kohustus kaasfinantseerimiseks 9 000 000 krooni.
2.	Arendusprojekt “Haapsalu Kultuurikeskuse renoveerimine” kogumaksumus 68 000 000 krooni, millest linna poolne kohustus omafinantseerimiseks 19 000 000 krooni.
Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledži eestvedamisel on valminud arendusprojekt Lihula mnt 12 hoone väljaarendamiseks regionaalseks haridus- ja loomekeskuseks. Selles projektis on Haapsalu linna osaluseks kavandatud maksimaalselt 3 000 000 krooni.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Martin Schwindt
Aselinnapea