Author: Anu
Last saved by: Asta Urb
Company: Haapsalu Linnavalitsus

K O R R A L D U S

Haapsalu,			23. mai 2006 nr 414

Detailplaneeringu algatamine
(Lihula mnt 1,3,5, Kuuse tn 1,
Tallinna mnt 2,4,6 kruntide ja lähiala)

Planeeringu algatamise ettepaneku teeb Haapsalu Linnavalitsus.
Algatava planeeringu eesmärk on korrigeerida olemasolevate kruntide piire, liikluskorraldust, kruntide ehitusõigust, arhitektuurseid hoonestustingimusi. Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, lg 3 p 1, § 22 lg 1 p 33, § 30 lg 1 p 1, § 31, planeerimisseaduse § 10 lg 5, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 34, § 35 lg 1 p 1, § 63 ja haldusmenetluse seadusest Haapsalu Linnavalitsus

k o r r a l d a b:

1.	Algatada Haapsalu linnas Lihula mnt 1, 3, 5, Kuuse tn 1, Tallinna mnt 2, 4, 6 kruntide ja lähiala detailplaneering;
 1.1.kinnitada detailplaneeringu lähteülesanne vastavalt lisale 1.
2.	Korraldus jõustub avalikustamisega.
3.	Korraldus avalikustada väljapanekuga linnavalitsuse fuajees.
4.	Käesoleva korralduse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtmenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul korralduse teatavakstegemisest.

Teet Kallasvee
Linnapea				Erko Kalev
				Linnasekretär

Lisa 1
Haapsalu Linnavalitsuse 23.mai 
2006 korraldusele nr 414 

Lihula mnt 1, 3, 5, Kuuse tn 1, Tallinna mnt 2, 4, 6 kruntide ja lähiala detailplaneeringu
LÄHTEÜLESANNE

1. Planeeringu eesmärk
Detailplaneeringu eesmärgiks on korrigeerida kruntide piire, ehitusõigust, liiklus- ja parkimiskorraldust planeeritaval alal. 

2. Andmed planeeritava maa-ala kohta
Planeeritava ala, pindalaga ca 40000 m^2, asub Haapsalu kesklinnas. Ala piirneb Tallinna maantee, Lihula maantee ja Kuuse tänavaga.
Planeeritaval alal asuvad järgmised krundid:
1)	Lihula mnt 1 – korruselamu /korteriomandid/ krunt;
2)	Lihula mnt 3 – Haapsalu linna ja Rix Ehituskaup OÜ omanduses - 75% ärimaa, 25% – ühiskondlike hoonete maa;
3)	Lihula mnt 5 – korruselamu krunt ;
4)	Kuuse 1 – Haapsalu linna omandis oleva koolimaja krunt;
5)	Tallinna mnt 2 – korruselamu krunt;
6)	Tallinna mnt 4 – korruselamu krunt;
7)	Tallinna mnt 6 –korruselamu krunt;
8)	Kruntidega piirnevad tänavate maa-alad.

3. Varem koostatud planeeringud
3.1 Haapsalu linnas üldplaneeringuna kehtiva RPI Eesti Projekt 1987 töö nr A 1104-85/87 “Haapsalu linna ja kuurordi generaalplaani korrektuur” kohaselt on ristmiku ääres ühiskondlikud hooned (teenindusmaja, koolimaja) ja korruselamud.
Koostamisel olevas Haapsalu linna üldplaneeringus on planeeritavale alale määratud sihtotstarbeks segafunktsioon äri-, korterelamu- ja ühiskondlike hoonetemaa. Seega algatav detailplaneering järgib üldisemaid planeeringuid.

4. Nõuded koostatavale planeeringule
4.1	Detailplaneering koostada digitaalselt mõõdistatud geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M1:500, millele on kantud kehtivate maakasutuste piirid, olemasolevad ehitised, kõrghaljastus, tehnovõrgud.

Planeeringuga esitada:
4.2	Olemasoleva olukorra iseloomustus.
4.3	Planeeringuala kontaktvööndi funktsionaalsed ja linnaehituslikud seosed:
-	lähiümbruse olemasolev ja planeeritav liiklusskeem, sh juurdepääsud kruntidele, sõiduteed, jalakäijate liikumissuunad;
-	kontaktvööndi kruntide struktuur, hoonestuse tüübi ja mahu ning ehitusjoonte ülevaade ja analüüs.
4.4	Planeeritava ala kruntimine
- maakasutuse koondtabel (planeeringu algatamise eelne ja järgne krundi pindala, krundi kasutamise sihtotstarbed, s.h. avalikku kasutusse planeeritud maa-alad).
4.5	Kruntide ehitusõigus:
- kruntide kasutamise sihtotstarbed: äri-, asutuste-, korruselamu ja transpordimaa. Anda lubatud ehitiste kasutamise sihtotstarbed;
- hoonete suurim lubatud arv kruntidel: määrata planeeringuga;
- hoonete suurim lubatud ehitusalune pindala: määrata planeeringuga;
- hoonete suurim lubatud kõrgus (lamekatuse korral parapeti absoluutkõrgusena): määrata planeeringuga; 
- kruntide hoonestusala piiritlemine;

4.6	Arhitektuurinõuded ehitistele:
- lubatud korruselisus: kuni 5 (maapealsed korrused);
- ehitiste katusekalle või selle vahemik: määrata planeeringuga;
- kohustuslik ehitusjoon: määrata tänavate suhtes;
- katusekatte ja välisviimistluse lubatud materjalid: määrata planeeringuga.

4.7	Haljastuse ja heakorra põhimõtted:
-  kruntide piirded;
- haljastuse põhimõtted (säilitatav, likvideeritav ja planeeritav haljastus); 
- vertikaalplaneerimise põhimõtted (maapinna kõrguse muutmine, sademete ärajuhtimine jmt);
- pinnakatted.

4.8	Tänavate maa-alad, liiklus- ja parkimiskorraldus:
- tänavate maa-ala piirid ja selle elementide (sõidutee, kõnnitee) kirjeldus ja laiused;
- tänavate ja ristmiku kõrgusarvud;
- liikluskorralduse põhimõtted;
- kruntide planeeritud kasutusotstarbele ja hoonestusele vastav parkimislahendus;
- kruntidele pääsu asukohad jalakäijatele ja sõidukitele, lubatavad pöörded tänavalt või piiride osad kust väljasõitude rajamine on keelatud (avaliku ruumi analüüs);
- vajadusel eramaal asuvad tänavad, mis peavad olema avalikult kasutatavad;
- nõuded puuetega inimeste liikumise tagamiseks.

4.9	 Ehitiste vahelised kujad.
4.10	Tehnovõrkude ja –rajatiste asukohad:
- planeeritavate hoonete ja rajatiste  tehnovarustuse arvestuslikud põhinäitajad ja põhimõtteline lahendus anda koostöös võrguettevõtetega (veevarustus, heitvee ja sademete vee kanalisatsioon, soojavarustus, elektrivarustus, sidevarustus, välisvalgustus);
- tuletõrjehüdrantide paiknemine.
4.11	Keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks: lahendada jäätmekäitluse korraldamine.
4.12	Servituudid: kui planeeringu lahendus tingib servituutide seadmise vajaduse, näidata planeeringus servituudialad s.h. trasside servituudid.
4.13	Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused: lahendada vastavalt EV 809-1:2002.

5 Detailplaneeringu koosseis 
5.1 Situatsiooniskeem;
5.2 Tugiplaan M 1:1000;
5.3 Detailplaneeringu põhijoonis M 1:1000 või 1:500; 
5.4 Tehnovõrkude planeering M 1:1000;
5.5 Detailplaneeringu lahenduse illustratsioon (makett või joonis);
5.6 Seletuskiri.

6. Koostöö planeeringu koostamisel
Planeeringu koostaja kaasab planeeringu koostamisse planeeritava maa-ala õiguslikul alusel maakasutajad ja teeb koostööd olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega.

7. Detailplaneeringu esitamine ja kooskõlastamine
Detailplaneeringu projekt (paberkandjal ja pdf failina) esitatakse ehitus- ja arhitektuurigrupile läbivaatamiseks ja lähteülesandele vastavuse kontrollimiseks.
Detailplaneeringu projektile hangitakse planeeringu koostaja poolt kooskõlastus:
7.1 Haapsalu Linnavalitsuselt (aselinnapea, maakorraldusosakonna juhataja, linnaarhitekt, linnakeskkonna osakonna juhataja, linnaarengu ja muinsuskaitse peaspetsialist);
7.2 Lääne-Eesti Päästekeskuselt;
7.3 Pärnu Teedevalitsuse Lääne osakonnalt;

Detailplaneering suunatakse pärast kooskõlastamist avalikule väljapanekule. Juhul, kui avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel tehtud paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused on vajalik hankida uued kooskõlastused.
Lõplikult kooskõlastatud planeering esitatakse Haapsalu Linnavalitsusele:
-	4 eksemplari paberkandjal;
-	digitaalselt, joonised jpg, dxf failina;
-	2 detailplaneeringu põhijoonist.

8. Detailplaneeringu avalik väljapanek ja arutelu
Vastu võetud detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja arutelu korraldab ehitus- ja arhitektuurigrupp koos planeeringu koostajaga.

9. Detailplaneeringu vormistamine
Maakasutuse sihtotstarbed esitada Eesti Vabariigi Valitsuse 24.jaanuari 1995 määrusega nr 36 kinnitatud “Katastriüksuste sihtotstarvete liikide ja nende määramise aluste kinnitamine” kohaselt.

Lähteülesande juurde kuulub planeeritava ala situatsiooniskeem.