K O R R A L D U S

Haapsalu,				15.juuni 2006 nr 477

Ettepanek Haapsalu Linnavolikogule 
Haapsalu rannaala arengustrateegia 
kinnitamiseks

Haapsalu rannaala arengstrateegia on läbinud avalikustamise, laekus ametlikult üks soovitus ning esitame selle kinnitamiseks.
Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 1, § 30, § 31, Haapsalu põhimääruse § 35 lg 1 p 2, § 63, ehitusseaduse § 19, Haapsalu linna ehitusmääruse § 23 ja § 24 ning haldusmenetluse seadusest Haapsalu Linnavalitsus

k o r r a l d a b:

1.	Teha Haapsalu Linnavolikogule ettepanek kinnitada  Haapsalu rannaalade arengustrateegia (lisatud).
2.	Korraldus jõustub avalikustamisega.
3.	Korraldus avalikustada väljapanekuga linnavalitsuse fuajees.
4.	Korralduse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul korralduse teatavakstegemisest.

Martin Schwindt
Aselinnapea					Erko Kalev
					Linnasekretär

Haapsalu kaldaala arengustrateegia

Haapsalu Linnavalitsus
SA Läänemaa Arenduskeskus

Mai 2006

Sisukord
Sisukord										2
Sissejuhatus										3
Lähteandmed ja olukorra analüüs							4
Arengustrateegia									15
Säästev areng ja keskkonnakaitse 							17
Rannaala sidusus ehk tootepaketid 							18
Üksikobjektid, nende kuuluvus, sidusus ja sihtgrupid				24
Prioriteedid										50
Turunduse lähtealused								52
Investeerimiskava									53
Mõju Haapsalu sotsiaal-majanduslikule keskkonnale				56
Kokkuvõte										60

1. Sissejuhatus

1.1. Haapsalu kaldaala arengustrateegia kuulub teise tasandi strateegilise planeerimise dokumendina Haapsalu linna arengudokumentatsiooni hulka, olles Haapsalu linna üldplaneeringu ja arengukava edasiarenduseks.

1.2. Strateegia ulatus
Strateegia hõlmab mererannaga  piirnevat Haapsalu linna territooriumi alates Aafrika rannast, haarates Promenaadi, Tšaikovski puiestee (e. Šokolaadi promenaadi), Suurholmi, Bürgermeistri holmi, Krimmi holmi, Vasikaholmi, Kastinina, Õhtu kalda kuni raudteejaamani, Paralepa ranna ning lõppedes Paralepas linna piiril.

Strateegia käsitleb ka kalda-alaga külgnevat linnaterritooriumi, mis on loogilises ja otseses ühenduses kalda-alaga, omades sarnaseid funktsioone.

1.3.  Strateegia, kui dokumendi ülesanded
1.2.1. Luua terviklik kontseptsioon Haapsalu kaldaala, kui olulise linnakeskkonna osa  pikaajalisest arendamisest.
1.2.2. Planeerida kaldaala arendamiseks vajalikud investeeringud ning luua etapiviisiline tegevuskava.
1.2.3. Anda alus linna eelarve pikaajaliseks planeerimiseks;
1.2.4. Anda alus erasektori pakutava teenuspaketi arendamiseks ja erainvesteeringute kavandamiseks.
1.2.5.  Planeerida kaldaalal paiknevate vaatamisväärsuste eksponeerimist ja tutvustamist.
1.2.6. Koos linna üldplaneeringuga anda alus kaldaala detailplaneeringute ja projekteerimiste lähteülesannetele.
1.2.7. Toetada Haapsalu, kui kuurortlinna arengut ning kinnistada kuvandit Haapsalust , kui merekuurordist. 
1.2.8. Kirjeldada Haapsalu kaldapiirkonna turismitooteid.
1.2.9. Anda täpsemad suunised linna infrastruktuuri arengu sidumiseks kaldaala vajaduste ja võimalustega.

2. Lähteandmed ja olukorra analüüs

2.1. Haapsalu turismiarengu tagamaad ja probleemid
Nii Eestis kui ka välisriikides tuntud puhkajate sihtkoht Haapsalu kuulub elanikkonna suuruselt Eesti keskmise suurusega linnade sekka. Üle 12 tuhande inimese küündiva elanike arvuga on Haapsalu 2005.aasta andmetel suuruselt 14 linn Eestis. 

Linna külastavate puhkajate arv küünib  200 tuhande inimeseni aastas. Haapsalu linn võlgneb suure osa oma populaarsusest ka tõsiasjale, et tegemist on Eesti vanemate linnade hulka kuuluva asulaga. Samas on linna 700-aastane ajalugu mõjutanud olulisel määral Haapsalu planeeringut. Erinevad võimud on käsitlenud linna arengut oma vaatevinklist lähtudes, mõjutades sellega ka linna ning selle infrastruktuuri kujunemist ning planeerimist. Antud olukord eeldab linna planeerimist mitte ainult kohalike elanike huvidest lähtuvalt vaid ka turistide huve arvestades. 

Haapsalu esimesed planeeringud pärinevad 19. sajandi keskelt ning on otseselt seotud kuurordi arengu ja uue sadama ehitusega. Esimene linna generaalplaan pärineb 1950ndate algusest, linna teine generaalplaan koostati 1964-65. aastal ja tänaseni üldplaanina kasutusel olev generaalplaan 1986. aastal. Kõik need kavad on jätnud oma jälje tänasesse linnapilti. 

Haapsalu on kolmest küljest ümbritsetud merega. 13. sajandil hakati linna tänasele asukohale rajama Saare-Lääne piiskopkonna uut keskust, lähtudes eelkõige sõjalistest ja kaitseotstarbelistest eesmärkidest. Nende põhimõtete järgimine linna arendamisel jätkus üle-eelmise sajandi alguseni, kui strateegilised vajadused linna kaitseehitiste rajamiseks hakkasid järk-järgult oma tähtsust kaotama  ning esikohale tõusis uute ja perspektiivsete majandustegevusest sõltuvate tuluallikate leidmine. 

Haapsalu rannikumeres avastatud ravimuda leiukoht andis tõuke mudaravi arengule, mis sobis uudseks müügiartikliks suurepäraselt. Linna hakati ümber kujundama vastavalt kuurorti vajadustele. Eelpool mainitud esimeste planeeringute alusel asuti arendama Haapsalu puhkepiirkonda. Rajati Promenaad, Sadama, Uus-Sadama ja Suur-Liiva tänavad ning elamukrundid Väikese viigi kaldapealsel  - Vaikne kaldal. 

Loetletud piirkonnad koos linnuse ümbruse, holmide, Õhtu kaldaga ja Paralepa rannaga moodustavadki antud strateegias käsitletava puhkeala põhiosa.

Peale Eesti taasiseseisvumist alanud majandustegevuse elavnemine on kaas toonud olukorra, kus olemasolevad linnaolud ja tingimused ei vasta enam täiel määral potentsiaalsele arengule. Uue Haapsalu üldplaneeringu koostamist alustati paar aastat tagasi. Valminud on olemasoleva linnakeskkonna analüüs, eelmisel sügisel alustati üldplaneeringu sisulise kokkupanekuga. Ühe osa sellest moodustab linna kaldaala korrastamine ja arendamine, mis on ühtlasi ka käesoleva strateegia sisuks.

2.2 Turismi osa üldises majanduse arengus 
Turism on 20. sajandi teisel poolel muutunud tänapäeva suurimaks ja kiiremini arenevaks majandusharuks, mis toob rahavood majandusse teistest valdkondadest kiiremini, loob uusi töökohti ning lisab otseste ja kaudsete maksude laekumise näol raha nii riigi kui kohalike omavalitsuste eelarvetesse. Tugevate sidemete tõttu teiste majandusharudega mõjutab turism sisuliselt kogu majandust ning suurendab nõudlust teiste valdkondade toodete ja teenuste järele. 

Tänapäeval vaadeldaksegi turismi mitmemõõtmelise laia valdkonnana ja omavahel seotud objektidest koosnevat terviklikku kogumit. Turismimajanduse kui süsteemi arengut ja toimimist mõjutavad enim majanduslik, poliitiline ja sotsiaalne keskkond, kuid selle aluseks on siiski toimiv infrastruktuur.

Käesoleva strateegia kohaselt on just Haapsalu rannapiirkonna kompleksne arendamine selleks võtmeks, mis võimaldaks turismimajandusel linnas areneda .

Samas on turism aktiivne inimtegevus, mis toimib ökoloogilises keskkonnas ning suures osas tehniliste vahenditega. Seega on ka Haapsalu turismi arendamisele suunatud projektides/kavades otstarbekas analüüsida puhkemajanduse mõju keskkonnale.

Turismi osatähtsus Eesti majanduses on viimastel aastatel samuti jätkuvalt kasvanud, moodustades otseselt 10% ja kaudselt ligi 15% SKP-st. Turismi osakaal tööhõives ning Eesti kaupade ja teenuste ekspordis on ligikaudu 16%. Välisriikide puhkajatega seotud tuludest laekub 35% jaekaubandusele, 20% rahvusvahelisele reisitranspordile, 20% majutus-ja toitlustusasutustele, 10% meelelahutus-ja vaba aja teenuste pakkujatele, 5% kohalikule transpordile ja 10% muudesse sektoritesse. 

Eesti liitumine Euroopa Liiduga, väliskülastajate korduvkülastuste kasvu ning uute turistide lisandumine aasta-aastalt on jaotanud turismisektori kasvu ühtlasemalt ka regioonides. Haapsalu võistleb Tallinna kõrval nii Pärnu kui Kuressaarega. Tegemist on analoogsete mereäärsete linnadega – pikk arengulugu, ajalooline linnaruum, looduslikult atraktiivsed asukohad. 

2.3. Haapsalu kaldaalade konkurendid külastusturul

Kolm kuurorti läänekaldal
Haapsalu peamised konkurendid rannaalade külastusturul on Pärnu ja Kuressaare. Kõik kolm linna asuvad Eesti lääne-osas. Linnad on kõik kuurordi mainega, kõik paiknevad otse merekaldal. Ajaloolised kaldarajatised on kõigil kolmel linnal, kõigil kolmel on ajalooline suvitustraditsioon,  suplustraditsioon ning mere-põhine ravitraditsioon ja sellest kõigest tulenevana ajalooline külastustraditsioon. Kaldarajatised ja rannakülastajate  rohkus iseloomustavad rohkem Haapsalut ja Pärnut (Kuressaare külastustraditsioon sai kannatada  nõukogude perioodil), ajalooline piiskopkondade keskusest tulenev kultuuritaust rohkem Haapsalut ja Kuressaaret. 
Kõige esimene mudaravila ehitati Haapsalusse, kus on ka kõige rohkem kõrgest soost külastajaid olnud. Samuti on Haapsalus pööratud pika aja jooksul suurt tähelepanu taastusravi arendamisele.  Kõige rahvusvahelisem on tõenäoliselt olnud Kuressaare külastajaskond enne teist ilmasõda ja kõige suurem langemine külastuslinna aukohalt kuulub Kuressaarele. Pärnu areng külastuslinnana on olnud kõige stabiilsem ja jõudsam ning kõige külastajaterohkem läbi aegade.

Kõigi kolme linna kaldarajatised rajati seoses külastajatega, suvitajatega ja ajalooliste kuurortide arenguga. Haapsalu kaldaid hakati täitma ja kaldakindlustusi rajama juba 1840 aastal, umbes samasse ajajärku langesid ka teiste kõnealuste linnade kaldarajatiste algusajad. Promenaadid, kuursaalid jms rajatised ehitati 19 sajandi lõpus, 20 sajandi alguses. Kõigi kolme linna kaldainfrastruktuuri areng on toimunud ühes rütmis. 

Plaanid ja arengud tänapäeval
Tänapäevane areng nende linnade jaoks on kestnud alates taasiseseisvumisest. Praegusel hetkel näevad kõigi kolme linna arengukavad ette kaldaalade külastuskeskkonna väljaarendamist. Lähtekoht on kõigil üks – kõik kolm linna toetuvad ajaloolisele traditsioonile ja kuurordi mainele. Kõik kolm linna teostavad hoogsalt investeeringuid: Kuressaare puhastab lossi ümbrust ja vallikraave, täidab, kindlustab ja heakorrastab abajat ja supelranda, planeerib rajada hulgaliselt kaldateid ja rannapromenaadi. Pärnu rajab uut rannapromenaadi. Haapsalu puhastas ja korrastas Väikese viigi, plaanib olemasolevat promenaadi pikendada ümber terve linna. Kõigis nendes linnades on ka erasektor andnud olulise panuse külastuskeskkonna loomisse. Haapsalu puhul võib nentida, et riik tunnistab Haapsalut, kui ravikeskust, seda just riiklikusse taastusravi keskusesse ja sanatoorsesse internaatkooli investeerimise näol. Pärnusse ja Kuressaarde on SPAde rajamisel erasektor teinud märgatavaid kulutusi.  Tundub, et kõik kolm rannikulinna konkureerivad üksteisega igal alal ja ühe areng on võimalik ainult teise arvelt. Pärnu räägib 300 000 külastajast 2003 aastal, Haapsalu 200 000 külastajast, Kuressaare 250 000 külastajast. Samas aga - igaühel nendest linnadest on aga oma teatud eelised teiste ees ja oma teatud omanäolisus. 

Eelised ja omanäolisus
Kuressaaret toetavad tema arengutes saarelisest asendist ning sellest tulenevast kohalikust kultuurieripärast tulenev omanäolisus ning nõukogude ajast tulenev suletud piirkonna saladuslikkus. Kuivõrd tegemist on saarega, siis tähendab see kas kindlamat reisigraafikut või siis riskialtimat meelt. Saaremaale ja Kuressaarde meelitab kõiki. Seda nii soomlasi, kes SPAsid külastavad ja kinnisvara soetavad, lätlasi kes bussitäitena edasi – tagasi voorivad, kui noori inimesi, kes väga palju muret ei tunne selle üle, millise praamiga nad üle saavad ja kus ööbivad. Kõrgest mainest tulenevalt on Saaremaa ja Kuressaare külastushooajal küllaltki rahvarohke paik, mis ühest küljest nagu peaks tähendama ju soovitud olukorda, teisest küljest aga ähvardab üle-ekspluateerimisega. Situatsiooni süvendab veelgi rajatav süvasadam. Kuressaare tundub kutsuvat külla kõiki, kes tahavad – nii SPAdesse rõõmsaid soome pensionäre, kui ka möllavat noorsugu suvepäevadele. 
Pärnut toetab eelkõige läbi nõukogude aja säilinud külastustraditsioon ning kõige paremini arenenud sotsiaalne ja füüsiline infrastruktuur. Pärnu kuurortide ravivõimalused ei kanna tänasel päeval enam Pärnu maine looja rolli. Pärnu on kuulus hoopis rahvarohkete suveürituste poolest ning Saarema ja Kuressaare võistlevad sellel ala Pärnuga hoogsalt (näit SkyPlusi päevad Saaremaal). Sarnast tuntust soodustab ka Pärnu linn ise, tutvustades mõnusaid suveüritusi suvepealinnas regulaarsete telesaadete abil. Hoogsa ja lõbusa peopaiga kuulsus toob kokku hulgaliselt maksejõulist noort rahvast, pakkudes kohalikele palju võimalusi teeninduseks ja väikeettevõtluseks.

Haapsalu eeliseks kaldaala arendamisel on:
-	asetsemine sügavale merre ulatuval poolsaarel. Haapsalu rannajoon on teiste linnade rannajoonest pikim ja avatuim. Haapsalu linna rannajoone pikkus on 18,8 km. 
-	Looduskaitsealad ja Natura alad  linnaga külgnemas või otse linna territooriumis
-	Tagalaht oma roostikega ja kaitsealaga ning sellest tulenev looduse – ning linnuvaatlusvõimalus;
-	viigid – merest kerkiva maa tulemina tekkinud  vähese või kunstliku veevahetusega, linnaruumi keskel paiknevad lahesopid;
-	lähedus Tallinnale on üks Haapsalu  kõige suuremaid eeliseid Pärnu ja Kuressaare ees. Kõik see mida Haapsalu pakub, asub tunni aja sõidu kaugusel pealinnast. Tallinna lähedus annab selge eelise lühikülastuste arvu suurendamisel ning siseturismile orienteerumisel. 
-	Romantilised piiskopilinnuse varemed annavad eelise võrreldes  Pärnuga.

Haapsalu kaldaala omanäolisuse allikaks on:
-	lähtudes rannajoone pikkusest,  liigendatusest ning ulatuslikest roostikest on Haapsalu kaldaala omanäolisuse üheks allikaks loodus – ja tehiskeskkonna põimumine. Üheltpoolt loob see suuremaid nõudeid linnaruumi planeerimisele, teiselt poolt aga annab külastajale võimaluse nautida looduse ilu eemaldumata teeninduskeskkonnast.
-	ravikeskuse kuulsus, orienteerumine ravile ja taastusravile, seal hulgas nii füüsilise, kui vaimse puudega inimese rehabiliteerimisele ja integreerimisele. Haapsalu on ainsana kolmest linnast selgelt suunatud puuetega inimeste teenindamisele ning seda suunda peetakse silmas ka kaldaalade arendamisel;
-	kultuuriürituste suunatus kitsamale tarbijaskonnale, nendele, kes pigem otsivad naudingut ürituse kvaliteedist ja omanäolisusest, kui möllavast inimmassist (vanamuusika festival, Augusti Blues, Valge Daami etendus jne);
-	kitsamale ja nõudlikumale tarbijaskonnale suunatusest tulenev suurem privaatsusvõimalus, teadmine et “ei lähe trügimiseks”. Sarnase maine hoidmine nõuab väga head ürituste ajalist planeerimist ning ka hooaja pikendamist.
-	Haapsalu loomeinimeste kogukond, kes kujundavad enda ümber kõrge vaimsusega kammerlikku õhkkonda. Loomevaldkonna toetamine ja Haapsalu kui kunstilinna arendamine loob omakorda võimalusi nii külastuste arvu suurendamiseks, kui ka sihtgrupi kujundamiseks.

Ülaltoodud eelised ja omapärad näitavad, et Haapsalu, Kuressaare ja Pärnu sihtgrupid on küll teatud osas kattuvad, kuid ei ole päris samad. Kõigis kolmes linnas SPAde külastajad on tõenäoliselt küllaltki sarnased, kuid kõige suuremat erinevust võime märgata lühikülastuse ja siseturismi sihtgruppide osas. Haapsalu on pisut valivam ja nõudlikum oma külastaja suhtes ning on valmis külastajale ka samaga vastama. 

Haapsalu ootab oma kaldapealsetele pigem haritumat, kultuuri, kunsti või loodushuvilist, miljööd ja kvaliteeti väärtustavat turisti. Haapsalu ei pea tundma piinlikkust oma mõistmatuse pärast, kui kaldpealsele tulev külastaja on füüsilise puudega. Haapsalu kaldapealne pakub külastajatele meeldejääva kultuuri – ja looduskeskkonna elamuse, mis toob neid ikka ja jälle tagasi.

Vastupidiselt eelistele on Haapsalu kaldaala konkurentsivõime piduriks kaldapiirkonna potentsiaali vähene kasutamine. Kogu linna merepiirist võib turismi seiskohalt tänasel päeval kasutatavaks lugeda ainult promenaadi/kuursaali ja sanatooriumite vahelist lõiku, mis moodustab 1/5 kogu potentsiaalselt kasutatavast rannalast (korrastatud rannaalasse kuuluvad ka jahtklubid, Kastinina, lõiguke Vasikaholmist). 

Lähtudes Haapsalu kaldaala külastajate sihtgrupist on loogiliselt seotud kaldapealse infrastruktuuri loomine üks tähtsaimaid strateegilisi aluseid Haapsalu linna turismimajanduse konkurentsivõime tagamisel.

2.4.  Rannaala objektide arendamise mõjurid seoses linna üldplaneeringuga. 

2.4.1. Üldplaneeringu osa kaldaalade arendamisel.
Üldplaneeringu näol on tegemist kogu linna territooriumi hõlmava planeeringuga, mis kujutab linna arengukavas kavandatut linnaplaanil. Linna üldplaneeringu mõju hinnatakse pikemaajalisemaks erinevate arengukavade mõjust, kuna planeering lähtub lisaks majanduslikele eeldustele enam planeeritava ala loodus- ja tehiskeskkonna füüsilistest tingimustest. 

Sellele loogikale toetudes vaadatakse on üle vaadatud ka Haapsalu linnale kuuluv puhkealade ja vaatamisväärsuste kompleks, mille ühtne arendamine lähtuks nii looduskeskkonna kui infrastruktuuri võimalustest. Kuna lõppeesmärgiks on seatud Haapsalu, kui turismi sihtkoha, potentsiaali võimalikult parem kasutamine linna majanduse ja ettevõtluse arendamiseks, püütakse üldplaneeringuga määrata kaldaaladele sobivaimad kasutusotstarbed, vältimaks hilisemaid takistusi juba konkreetsete detailplaneeringute kehtestamisel.

Haapsalu linna üldplaneering käsitleb vanalinna osa, planeerib Promenaadi arenguid, määrab holmide arengusuunad, loetleb üles kaldaalal kehtivad piirangud tulenevalt seadusandlusest ning kehtestab piirangud tulenevalt miljööväärtusest jms. Samas ei käsitle üldplaneering  kaldaala tervikuna. Kaldaala funktsionaalne arendamine erinevate tarbijagruppide huvidest lähtudes saab toimuda ainult terviklike lahenditena. Erinevad objektid seovad terviklikuks nende baasil moodustatud ühtsed tooted, mida propageeritakse ja turustatakse. Haapsalu ei saa ennast nimetada merelinnaks, kui tal on küll kaks jahisadamat, kuid puuduvad hästi ligipääsetavad paadisillad kas noorpurjetajatele või lihtsalt sõudepaadihuvilistele. Ei saa reklaamida ainult ühte toitlustuskohta piirkonnas, sest see ei tekita tarbijas vajalikku turvatunnet – kas ikka on vaba laud saadaval?  Kui rannaalal on vaid ühes kohas võimalik ratastooliga vee äärde pääseda, siis ei ole meil tegemist invarannaga ja sellisena ei moodusta invarand omaette müügiartiklit. Eelnevad näited illustreerivad vajadust käesoleva strateegia koostamiseks üldplaneeringu ja arengukava täiendusena. 

2.4.2. Linna territooriumi funktsionaalne tsoneerimine 
Vastavalt eeltoodule on linna üks peamisi ülesandeid omavalitsuse erinevate piirkondade kasutusotstarbe määratlemine. Sellega antakse alus edaspidi koostatavatele detailplaneeringutele ja ehituskavadele. Kehtivas üldplaneeringus on selgelt väljatoodud alad ja objektid, mille baasil saaks panustada turismisektori ja ettevõtluse arengusse Haapsalus. Üldplaneering toob välja järgmised linna funktsionaalsed arenduspiirkonnad:
1. Holmid
	Krimmiholm
	Bürgermeisteri holm
	Suurholm, Veski viik
	Vasikaholm, Kastinina
2. Vanalinn
3. Kesklinn 
5. Segahoonestusega vanemad elamurajoonid
6. Korterelamupiirkonnad
7. Tööstusmaa
8. Troi ja Linna raba
9. Paralepa (puhke- ja virgestusmaa)

Käesoleva strateegia eesmärgiks on linna kaldaalal paiknevate objektide sidumine ühtseks tervikuks, mis iseloomustaks Haapsalut kui puhkajate sihtkohta. 

2.4.3. Liikluskorralduse osa linna territooriumi funktsionaalsel tsoneerimisel
Haapsalu liiklusprobleemid:
•	linna läbiv transiitliiklus ja selle juhtimine eemale linnannapiirkonna südamest; 
•	vanalinna, laiemalt kogu olemasoleva hoonestatud ala liikluskorraldus 
•	parklatele sobivate kohtade leidmine.

Ülaltoodud loetelu lahenduste leidmine mõjutab olulisel määral linna väärtust turismi sihtkohana. Haapsalu turismipotentsiaali parem kasutamine peab arvestama sellega, et loodav puhkealade ja vaatamisväärsuste kompleksne lahendus ei tekitaks täiendavaid probleeme linna igapäevaeluks vajalikule infrastruktuurile. Pigem vastupidi - liiklusprobleemid tuleb lahendada puhkajate huve arvestades luues lihtsa juurdepääsu osadele objektidele ning kindlustades turvalise vähesega liikluse ala teistel objektidel (sõltuvalt nende iseloomust).

Kaldaala arengu seisukohast on olulised:
a)	parklad; 
b)	juurdepääsuteed;
c)	jalakäijate, jalgratturite ja autotranspordi põhiliste marsruutide ristumised.

 Kaldaalale olulised parklad on :
a)	Lossiplatsi parkla
b)	Vaba tänava parkla ja parkimisala
c)	Vasikaholmi parkla
d)	Kastinina parkla
e)	Laine sanatooriumi ja taastusravihaigla ümbruse parkimisala
f)	Promenaadi hotelli parkla
g)	Rannarootsi muuseumi parkla
h)	Jaama tänava parklad
i)	Paralepa parkla
j)	Raudteejaama parkla

Parklate väljaarendamisel tuleb planeerida kasutatavust ühistranspordi vahendite  poolt ning liikumispuudega inimeste poolt.

Kaldaalale olulised juurdepääsuteed on kõik teed, mis kaldaalale suunduvad. Siiski võib esile tuua teid ja tänavaid, mis on põhilisteks liikumistrassideks autotranspordile ning teid, mis ühendavad parklaid ja kaldaala. Esile saab tõsta järgmisi teid ja tänavaid:
a)	Kalda tänav - Lahe tänav – põhiline ühendustee raviasutuste, Holmide, Kastinina ja Jaama tänava vahel, põhiline alternatiiv kaldaalale pääsemiseks vanalinna läbimise kõrval. Kasutatav nii sõiduautode, veokite, ühistranspordi, kui ka jalgratturite poolt.
b)	Posti tänav - Karja tänav – põhiline ühendustee kaubanduskeskuse, vanalinna ja raviasutuste vahel nii autodele, jalakäijatele, kui jalgratturitele;
c)	Kiltsi tee – Ungru tee – Ranna tee – põhiline ühendustee autodele Paralepa rannaala ja linna südame vahel;
d)	Väike –Mere ja Suur-Mere tänavad – põhiline ühendustee lossiplatsi parkla ja Promenaadi vahel jalgsi liikujatele ja ratastoolis liikujatele;
e)	Jaama tänav – põhiline liikumistee autodele, jalgratturitele ja jalakäijatele Paralepa ranna ja linna keskuse vahel;
f)	Suur-Lossi – Ehte tänavad – põhiline liikumistee jalakäijatele ja jalgratturitele ja ratastoolis liikujatele ravikeskuste ja linna keskuse vahel.

Põhilised liikumisteed peavad arvestama autotranspordi kõrval ka ühistranspordi vajadustega (bussid), samas aga ka jalgratturite ja jalakäijate sooviga liikuda mööda kõige suuremaid tänavaid ning samas ka ratastoolis liikujate vajadusega.

Kaldaalale olulised ristumised on:
a)	Tšaikovski puiestee ja Sadama tänava ristumine;
b)	Uus-Sadama ja Holmi kalda teede ristmik;
c)	Vaba – Metsa – Vee tänava ristmik;
d)	Karja – Mihkli – Vaba tänava ristmik;
e)	Kalda – ja Karja tänava ristmik;
f)	Suur-Lossi ja Ehte tänava ristmik;
g)	Jaama ringtee;
h)	Jaama ülesõit;
i)	Tallinna maantee , Lihula maantee ja Jaama tänava ristmik.

Kõik loetletud ristmikud on punktid, kus oma põhilistel liikumismarsruutidel saavad kokku autod, jalgratturid, jalakäiad ja ratastoolis liikujad. Ristmike lahendused peavad andma optimaalse võimaluse kõigile huvilistele turvaliselt oma sihtpunkti jõudmiseks.

2.4.4. Miljööväärtuslikud alad Haapsalus
Vastavalt planeerimisseadusele on Haapsalu üldplaneeringus lisaks vanalinna muinsuskaitsealale määratletud miljööväärtuslikud alad. Need on piirkonnad, mille planeering ja hoonestus moodustavad omanäolise terviku. Selliste aladena on praegu määratletud näiteks 20. sajandi algusest pärit puitasumid. 
Haapsalu linna üldplaneeringus määratud muinsuskaitselised miljööväärtuslikud alad:
-	Keskaegse tänavavõrguga Haapsalu südalinn
-	Promenaad, 19. sajandi lõpus rajatud rannapark
-	Raudteejaama hoonete ansambel

Haapsalu linna üldplaneeringus määratud miljööväärtuslikud ehitusalad:
-	Holmidepealne
-	Tööstusmaastikud Krimmi, Bürgermeistri ja Suur-holmil.
-	Õhtu kallas, 20. sajandi alul rajatud kaldapuiestee
-	Endla – Kreutzwaldi tn ümbruse puitasum
-	Uue – Koidula  tn ümbruse puitasum
-	Paralepa parkmets
-	Õpetaja – Staadioni tänavate elamurajoon

Haapsalu kaldaala väljaarendamisel tuleb silmas pidada juba praegu määratletud miljööväärtuslike alade kirjeldusi ning nendest tulenevaid soovitusi. Tõenäoliselt luukase kaldaala väljaarendamisel täiesti uusi miljööväärtusega alasid. 

 3. Arengustrateegia

3.1. Haapsalu kaldaala väljaarendamise eesmärgid
3.1.1. Haapsalu kasutab oma sotsiaal– majanduskeskkonna arendamiseks  maksimaalselt ära oma ainulaadsest mereäärsest looduskeskkonnast ning rikkalikust ajaloost tuleneva konkurentsieelise, pakkudes mitmekesist aastaringset teenust oma külalistele ning puhke – ja ettevõtlusvõimalusi oma elanikele.  

3.1.2. Haapsalu kaldaala väljaarendamine on andnud linnale kuurordile omase ilme, toetades linna väljakujunenud mainet ning süvendades Haapsalu, kui külastussihtmärgi omanäolisust.

3.1.3. Haapsalu on tuntud merekuurordina, merelinnana ja ravikeskusena. Kogu kaldaala on avatud nii külalistele, kui kohalikele elanikele.
 
3.1.4. Suurenenud on külastajate rahulolu Haapsalu kui turismi sihtkohaga. Suurenenud on külastuste arv, eriti aga korduvkülastuste arv ning pikenenud on kohalviibitud aeg.

3.1.5. Suurenenud on teenindussektoris ja väikeettevõtluses hõivatute arv.

3.2.   Visioon Haapsalu kaldaalast aastal 2013

3.2.1.	Haapsalu kaldaala on tuntud
-	Haapsalu kaldaala , koos oma promenaadide, parkide, puhkekohtade, ujumiskohtade, jahisadamate, paadisildade, arhitektuuri ja teeninduskompleksiga on tuntud ja populaarne külastuspiirkond nii Eestis kui väljaspool Eestit. 
-	Informatsioon Haapsalu kaldaala ja seal pakutavate teenuste kohta on hästi kättesaadav nii kohapeal, kui kaugemal. 

3.2.2. Haapsalu kaldaala ühendab, seob ja aitab ning moodustab ühtse terviku
-	Haapsalu promenaadid moodustavad parkide ja haljasaladega palistatud kaldapuiesteed vanalinna südamest kuni Paralepa rannani, mis on läbitavad jalutades, jalgrattaga või ka ratastoolis. 
-	Kallasteed avavad aktiivse linnaruumi merele, seovad holmid linna rannapiirkonna infrastruktuuriga ja tagavad juurdepääsu Paralepale. 

3.2.3. Haapsalu kaldaala on inimese jaoks, lähtub inimese huvidest ning vajadustes
-	Teerajad, valgustus, puhkekohad ja väikevormid võimaldavad  turvaliselt ja jõukohaselt nautida promenaadil viibimist nii jalutajale, kui tervisesportlasel, nii eakale kui lapsele, nii tervele, kui puudega inimesele . 

3.2.4. Haapsalu kaldaala on roheline
-	Pargid ja haljasalad moodustavad mereäärse rohevööndi. Haapsalu on mere poolt ümbritsetud parkide pärjaga.

3.2.5. Haapsalu kaldaala on stiilne
-	Kaldaala väljakujundamisel on Krahviaia ja Promenaadi piirkonnas lähtutud  19. sajandi lõpu arhitektuurist, uutel väljaarendatavatel aladel Kastinina, Õhtu kalda ja holmide piirkondades on lähtutud tänapäevastest esteetilistest tõekspidamistest. Arhitektuuristiilide vahelduvus muudab piirkonna atraktiivsemaks ja annab ülevaate linnaruumi arenemisest läbi sajandite. 

3.2.6. Haapsalu kaldaala on harmooniliselt hoonestatud
-	Haapsalu kaldaala hoonestik on välja arendatud harmooniliselt parkide ja haljasvöönditega ning pakub võimalust nii teeninduseks,  meelelahutuseks kui ka ajaloolise linnakeskkonna nautimiseks.

3.2.7. Haapsalu kaldaala pakub mere-elamusi 
-	Hästivarustatud supluskohad võimaldavad nautida mererõõme nii lastel, täiskasvanuil, kui ka puudega inimestel.
-	Jahisadamad ja paadisillad on Haapsalu mereväravaks ning pakuvad maale tuleku ja merele mineku võimalust nii mereturistidele, merespordi harrastajatele, kui ka lihtsalt sõudepaadi laenutajatele.
-	Haapsalu sadamates on käivitunud laevaliiklus, seal hulgas suvisel perioodil püsivad ühendused Noarootsi, Osmussaare, Vormsi ning Kärdlaga . 
-	Mereleminek ja mereharrastustega tegelemine on huvilistele tagatud nii suvel, kui talvel.

3.2.8. Haapsalu kaldaala on looduse keskel
-	Vaatuskohad  ja –tornid võimaldavad loodusvaatlust nii neile, kes naudivad päikesetõusu ja – loojangut, kui ka tõsistele linnuvaatlejatele.

3.2.9. Haapsalu kaldaala ulatub holmide tipuni
-	Holmid on ühendatud linnaruumiga korralike teede ja turvaliste kergliiklusteedega.  
-	Holmidel on taandumas tööstus. Välja arendamisel on elurajoonid ja külastuskeskkond. Holmide külastuskeskkond hõlmab endas nii kallasteid, haljasalasid, teenindusasutusi, sadamakohti ja kaisid. 

3.2.10. Haapsalu kaldaalale on hea ligipääs
-	Haapsalu kaldapiirkonna teed, parklad ja liikluskorraldus võimaldavad kõigile huvilistele turvalise juurdepääsu väljaarendatud külastuspiirkonnale.

4. Säästev areng ja keskkonnakaitse

4.1. Kaldaala arendajad lähtuvad alati säästva arengu ja  keskkonnakaitse põhimõtetest ning parimast praktikast, pidades silmas nii ajaloolist linnakeskkonda, kui looduskeskkonda. 
4.2.  Kaldaala arendamisel lähtutakse seadustega ja linna üldplaneeringuga kehtestatud piirangutest, seal hulgas nii muinsuskaitselistes, looduskaitselistest,  keskkonnakaitselistest ja miljööväärtuse säilitamisest tulenevatest piirangutest. 

5. Rannaala sidusus ehk tootepaketid

5.1. Ratastooli promenaad

Piirkond: Aafrika rand, Promenaad, Tšaikovski puiestee, Väike viik, Vasikaholmi rand, Kastinina piirkond, Paralepa rand.
Periood: Lumevaba periood aastast.

Kogu linna arendamisel lähtutakse suunast, et liikumispuudega inimesel oleks võimalikult kõikjale vaba juurdepääs ilma, et ta peaks selleks kasutama kõrvalist abi. Rannaalal on planeeritud pandused Vasikaholmile, Aafrika randa ning Kastininale. Tulevikus peaks saama ratastooliga liikuda kogu rannaala piires. Hetkel on Vasikaholmi ranna parklal kõrge äär, mis projekti käigus eemaldatakse ning liikumiseks üle liiva mereveeni on planeeritud laudtee. Piirkonda, kuhu jääb ka taastusravikeskus, on planeeritud invaparkla, sest praegused parkimistingimused on pea olematud. Õhtu kallas ja Vasikaholm (edaspidi tekstis Päikese promenaad)  planeeritakse selliselt, et nad on kättesaadav kõigile huvilistele. Kõigi atraktsioonide planeerimise juures on silmas peetud ka liikumispuudega inimeste huve. Ühe näitena võib tuua tuulevarjuga boksi ratastooli jaoks. Liikumispuudega inimene pääseb Päikese promenaadile nautima päikeseloojangut, merd ja värsket mereõhku parklast, kuhu on planeeritud invaautode parkimiskohad. Tulles ilma autota näiteks taastusravikeskusest, on ratastoolis liikuval inimesel võimalik jõuda Päikese promenaadile mööda Väikese viigi kallast. Promenaad on ratastooliga inimesele juba täna kättesaadav, Päikese promenaadi lisandumine teeb kogu liikumispuudega inimeste puhkeala suuremaks ning vaheldusrikkamaks. Ratastooliga liikujale tagatakse pääs Paralepast linna keskusesse, linna raviasutusest linna keskusesse ja kaldaalale ning parklatest kaldaalale.

5.2. Tervisesportlase promenaad

Piirkond: kogu Haapsalu rannaala piirkond, kaasa arvatud Bürgermeisteri ja Krimmi holm, Paralepa rand.
Periood: aastaringne. Jalgratturitele ning rulluisutajatele lumevaba periood aastast.

Kogu Haapsalu rannaala on tervisesportlaste poolt armastatud piirkond, sest rikkalik liigendatus pakub erineva pikkusega liikumisradu, kaunist vaadet, soovi korral piisavalt privaatsust ning tervistavat mereõhku. Kepikõndijad ja tervisejooksjad liiguvad meelsasti ümber Väikese Viigi ning mööda rannaala Paralepa terviserajale, mis inimeste seas on tuntud Viigi ringi ja Paralepa ringina. Rannaalale on planeeritud tervisesportlase pesake, kuhu on paigutatud atraktsioonideks palgiotsi, tehtud koht lõuatõmbamiseks ning puidust alus näiteks kätekõverduste tegemiseks.

Jalgratturi promenaad algab juba Uuemõisast Ridala vallas, kus algab kvaliteetne kõvakattega kergliiklustee, mis on planeeritud jõudma välja Haapsalu rannaalale Aafrika randa. Praegu veepuhastusjaama juures lõppevat teed ja Aafrika randa ühendav puuduolev teelõik on planeeritud Haapsalu üldplaneeringuga. Aafrika rannast edasi on võimalik liikuda jalgrattaga läbi vana promenaadi Tšaikovski puiesteele, mööda Väikese viigi kallast uuele promenaadile või holmidele ning sealt mööda Õhtu kallast raudteejaama ja Paralepa puhkealale. Terve rannaala ring on jalgrattaga läbitav ning autotee tuleb ületada vaid Sadama ja Väikese viigi tänaval, kuhu tuleb luua selleks turvalisuse nõuetele vastav teeületuskoht. Spetsiaalsed jalgrattateed on loodud Päikese promenaadile, raudteetammile, Krimmiholmile, Bürgermeistri holmile. Kirjeldatud marsruudil on kaldapealsed kergliiklusteed rajatud nii, et nad vastavad jalgrattaga liiklumise nõuetele – seda nii laiuse, pinnakatte, märgistuse, ristumiskohtade planeeringute ja teejoone kulgemise osas. Terve vanalinnatsoon on rahustatud liiklusega ala, kus autode kiirus on piiratud 30 km tunnis. 

Rulluisupromenaad algab Vasikaholmi parklast, kulgeb mööda Päikese promenaadi ja raudteetammi, kuni Paralepa rannani välja. 

Rannaalad pakuvad soodsaid sportimisvõimalusi ka lohelennutajatele ning tõusuvarjuga lendajatele Vasikaholmil.

5.3. Paadisilla promenaad

Piirkond: Promenaad, Krimmi ja Bürgermeisteri holm, Suurholmi jahisadamad.
Periood: suvi.

Linna üldplaneering näeb ette paadisildade rajamist Krimmiholmile, paadi- ja jahisadamat Bürgermeisteri holmile, sadamaid Suurholmile. On planeeritud taastada ajalooline väikepaadisadam Promenaadil. Haapsalu lahes on rannast mõnekümne minuti paadisõidu kaugusel mitmeid laide ja abajaid, kus on suvel meeldiv puhata. Paljude laidude küljes on säilinud ajaloolised paadikinnituskohad ning mere liivane põhi loob suurepärased võimalused suplemiseks. Paadilaenutused ja -sillad loovad võimaluse suvepäeva veetmiseks kas merel või laidudel. Paadisilla promenaad hõlmab rannaala Promenaadist kuni Bürgermeisteri holmi paadisadamani.

5.4. Laste promenaad

Piirkond: Aafrika rand, Wiklandi Keskus Linda tänaval, Iloni õu Wiedemanni tänaval, Vasikaholmi rand, Paralepa rand.
Periood: aastaringselt.

Jätkusuutliku turismitoote kujundamisel tuleb alati arvestada ka lastega. Laste promenaad saab alguse piiskopilinnuse õuest, kuhu on planeeritud rohked atraktsioonid suviseks meelelahutuseks. Liikudes piiskopilinnusest mere äärde jõutakse Aafrika randa, mis on laste mänguväljakuna tuntud juba pikki aastaid. Aafrika ranna lasteparki edendatakse väikevormidega ning hoitakse korras. Kui karuselliga on piisavalt sõidetud ning kiikumisest isu täis, saab liikuda lastega mööda promenaadi Väikese  Viigini. Vahepeal promenaadilt välja põigates on võimalus külastada rajatavat Wiklandi Keskust ning mängida Iloni aias. Väikese Viigi kaldalt jõutakse taas Vasikaholmi randa, kus lisaks supelrannale on lastele planeeritud mõningad mänguvahendid ning pingid lapsevanematele ning ka lastele puhkamiseks. Paralepa rand on sobiv koht lastega aja veetmiseks, seda toetavad lastele mõeldud mängu – ja ronimisvahendid.  Kogu rannaala raames planeeritakse piisav hulk tualette, mis soovitult on statsionaarsed ning kõigile sihtgruppidele kasutatavad.

5.5. Talvine promenaad

Piirkond: Tagalaht, Väike Viik, Paralepa rannaala ja mets, Wiedemanni pargist tammile.
Periood: talv.

Turismihooaja pikendamiseks on eriti oluline näha võimalusi linna turismitoodete müümiseks ka talvisel perioodil. Juba praegu on Haapsalu armastatud uisutamiskoht talispordisõpradele. Tagalahe ning Väikese Viigi jääkate on sile ning pakub jääle minekuks palju erinevaid kohti. Populaarne uisutamiskoht Väike Viik on talvel kui suur liuväli, kuhu on rajatud uisurajad ning hokiväljak. Luigesöötmismaja kaldal on talvel kasutusel uisupaviljonina, paviljoni juurde on paigaldatud ka lisavalgusallikad. Tulevikus on planeeritud paigaldada Väikesele Viigile kivist pingid, mis suvel pakuvad silmailu kui vees seisvad skulptuurid ning talvel vee jäätudes saavad neist pingid uisutajate tarbeks.

Tagalahel spordivad lumelaudadega lohelennutajad üle Eesti. Läbi aegade on toimunud jääpurjetamise võistlused.
Suusatamiseks on mitmeid erinevaid võimalusi. Suusaradu on sisse aetud nii Paralepa metsas, kergliiklusteel Uuemõisast (endine raudtee) kui ka Tagalahe jääl. Väiksema marsruudi eelistajaid suusatab ka Väikesel viigil. 

Talitee algus üle jää Noarootsi ja Vormsisse on planeeritud Holmi kaldale või Vasikaholmile eesmärgiga mitte suunata suurt autodevoolu vanalinna rahustatud liiklusega kitsastele tänavatele. Jäärada libedasõidu harjutamiseks ning jäärajavõistluste pidamiseks tuleb Tagalahele.

5.6. Gurmaani promenaad

Piirkond: Promenaad, Tšaikovski puiestee, Väikese viigi piirkond, Suurholm, Vasikaholm, Paralepa.
Periood: aastaringselt, kuna ettevõtted on avatud ka talvel.

Liikudes praegusel Haapsalu rannaalal, saab külastada viite populaarset toitlustuskohta: Haapsalu Kuursaal, Promenaadi Hotelli, Sanatoorium Laine ja Fra Mare restoran ning Grand Holm Marina jahisadama restoran. Gurmaani promenaadi arenemisel võiksid perspektiivsed toitlustuskohad tulla veel Tšaikovski puiestee otsa vanasse villasse ja Rannarootsi muuseumi juurde. Perspektiivne ala toitlustuskohtadele on  Bürgermeisteri holmi tipus, kus avaneb kaunis vaade. Krimmi holmil on veel säilinud ajalooline sadamaait, mis sobib eksklusiivseks toitlustuskohaks. Perspektiivne rannahoone ja terassiga kohviks on planeeritud Vasikaholmi randa.

5.7. Kultuurisõbra promenaad

Piirkond: Aafrika rand, Promenaad, Šokolaadi promenaad, Väikese Viigi kallas, Wiedemanni park, Õhtu-Kallas.
Periood: vastavalt ürituste toimumisele.

Kultuuri- ja ajaloohuvilisel inimesel Haapsalu rannaalal palju vaatamist. Hulganisti  skulptuure, päikesekell, Tšaikovski pink on vaid üks osa vaatamisväärsustest. Suvel toimuvad kontserdid Haapsalu kuursaalis, planeeritud on vabaõhulava korrastamine vanal promenaadil. Näituste ja väljapanekute külastamiseks on piirkonnas mitmed kunstigaleriid – näiteks Viieristi Galerii ja Nurga Galerii. Arvukalt jääb piirkonda muuseume, kus eksponeeritakse ka erinevaid näitusi. Alustades ringkäiku Aafrika rannast läbitakse Tobiase park, mööda Roman Haavamägi säilinud taiestega raamitud Promenaadi edasi liikudes jõutakse Hunniuse ausambani. Tšaikovski puiesteel ootab Tšaikovski pink, kus saab kuulata muusikat ning ülevaadet kuulsa helilooja Haapsalus veedetud ajast, Väikese viigi kaldal seisab mudaravi mõju demonstreeriv Kepimurdja ning ausambad Läänemaalt pärit Cirillius Kreegile ja Ants Laipmannile (Laikmaa). Õhtukaldal asub ausammas Ernst Ennole.

Skulptuuride paigutamine haljasaladele ja parkidesse on Haapsalu kaldaalal ajalooline traditsioon, mida järgitakse ka edaspidise arendustegevuse käigus. Paigaldatakse Mudamonument Promenaadile, Wiedemanni pargi skulptuur,  Meremõõdulatt, krahviaia skulptuurid,  Tsistertslase monument Krahviaias (munk, Haapsalu asutaja) jms.

5.8. Loodusesõbra promenaad

Piirkond: Aafrika rand, Bürgermeisteri holmi ja Krimmi holmi tipp, Vasikaholmi rand. Laiud Tagalahes, Wiedemanni park, tamm Paralepa metsani.
Periood: aastaringselt. Linnuvaatlemine peamiselt kevadel, suvel, sügisel.

Loodussõbral on rannaalal peamiseks vaatamisväärsuseks rändlinnud merel. Aafrika rannas asub uus linnutorn, mis leiab aktiivset kasutust ka niisama vaadete imetlejate poolt. Hea õnne korral võib lahe kohal näha tiirutamas haruldast merikotkast, keda tullakse vaatama üle Euroopa. Linnutornid rajatakse veel Bürgermeisteri holmi tippu ja Krimmiholmi tippu. Vasikaholmi randa rajatakse vaateplatvorm. Vana veetorn Krimmiholmil kohandatakse vaateplatvormiks. Vaatekohana võetakse kasutusele piirivalvetorn Bürgermeistri holmil. Paadiga merele minnes on loodusesõbral võimalik tutvuda erinevate laiutaimede ning omapärase laiuloodusega.

5.9. Õhtuse jalutuskäigu promenaad

Piirkond: Aafrika rand, Promenaad, Šokolaadi promenaad, Vasikaholm, Kastinina, Wiedemanni park, tamm raudteejaamani, Paralepa rand.
Periood: aastaringselt.

Õhtuse jalutaja romantiline promenaad jääb Tagalahe poolsele rannaalale. Kui Päikese promenaadi poolne kallas on piisavalt tänapäevaselt valgustatud, siis see pool rannast saab varieeruvalt valgustatud alad. Öise valgustuse eriline planeerimine (tihedam – hõredam, madalam – kõrgem) loob intiimsema miljöö ning tehisvalgus ei sega meremaastiku nautimist. Selge ja vaikse ilma korral on võimalik näha üle mere Helsingi valguskuma. Inimeste poolt kujundatud kaldapealse nautimine jääb Vasikaholmi ning Kastinina piirkonda.

6. Üksikobjektid, nende kuuluvus, sidusus ja sihtgrupid

Nagu eelpool mainitud, on käesoleva strateegia eesmärgiks Haapsalu linnale kuuluvate puhkealade ja vaatamisväärsuste sidumine ühtseks kompleksiks, mille arendamine lähtuks nii looduskeskkonna kui infrastruktuuri võimalustest. Strateegia elluviimisel moodustub linna rannaaladele ja vanalinna piirkonda Haapsalut iseloomustav kompleks. Kehtivas üldplaneeringus on selgelt väljatoodud alad ja objektid, mille baasil linn saaks anda suurema panuse turismisektori ja ettevõtluse arengusse Haapsalus. Haapsalu on asutamisest peale olnud merelinn ning just sellise kuvandi taastamine iseloomustaks strateegia edukust kõige paremini.

Allpool toodud loetelus tuuakse ära rannaalal arendamist vajavad olulisemad objektid ning täpsustatakse eelpool kirjeldatud terviku loomiseks vajalikke investeeringuid. 

6.1. Krahviaia park

6.1.1. Krahviaia ajalugu
Haapsalu südameks on piiskopilinnus, mille vanim osa koos toomkirikuga valmis juba 1279. aastaks. Samal aastal anti linnuse kõrvale tekkinud asulale ka Riia linnaõigus. Täna piiskopilinnust ümbritsev kivist ringmüür valmis 16. sajandi algul ning selle värav määras ka vanalinna keskuse asukoha - linnuse peavärava esine plats, millelt suundusid tänavad mere ja sadama poole. See keskaegne tänavavõrk on säilinud peaaegu muutumatuna tänaseni. Linnuse-esisest väljakust kujunes turuplats, mille äärde ehitati hiljem raekoda. Praeguseks säilinud hoonetest on vanimad peale linnuse Jaani kirik (16. saj. algus), 18.sajandi teisest poolest pärinevad endine tollihoone, endine raekoda ja vana apteek. Mitmete allikate põhjal (arheoloogilised väljakaevamised ja kirjalikud ülestähendused) võib väita, et ilmselt perioodil 1385–1419 rajati linnamüür piki praegust Wiedemanni ja Rüütli tänavat, mis keskaja lõpus kaotas oma tähtsuse ja lammutati. Loetletud Haapsalu vanalinna objektid paiknevad linna rannapiirkonna vahetus läheduses.

Linnuse seob rannaga haljasala, mida käesoleval ajal kutsutakse Krahviaia pargiks. Linnuse ehitamisel oli tegemist madala ja vesise rannaalaga, mis kaitses kindlustusi ja ka linna ida-lõuna suunalt. Aegamööda on Tagalahe poole avanev lahesopp täis kasvanud ja maapind kerkinud. Osaliselt on alal looduslik taimkate, kuid pargis kasvab ka vanu ilu- ja õunapuid. Kunagi kuulus see De la Gardie residentsi (Vaba t. 6, praeguse keskhaigla kohal) juurde, saades sealt ka Krahviaia nime. Pargiks kujundati linnuse idaküljel paiknev ala 19 sajandi alguses.

Nii piiskopilinnus ja Krahviaed vajavad pidevad hooldamist. Samas on linnus küllalt suure tähelepanu all, olles Haapsalu tuntuim muinsuskaitseobjekt. Krahviaia park seevastu on aga ositi metsistunud ja tihe puistu vajaks harvendamist avamaks vaateid piiskopilinnuse müüridele ning piiskopilinnusest mere suunas.

6.1.2. Krahviaed kaasajal
Tänaseks on Krahviaia park heakorrastatud ja osaliselt ka kujundatud. Haljasala Vee tänava poolsel küljel paikneb tennisekeskus nelja savi-liiva väljakuga, kusjuures peagi valmib ka viies mänguväljak. Väljakute juures on ka väike klubihoone, kogu kompleksi haldab tenniseklubi Promenaad.

Vee tänav on samas kujunenud ka heakorrastatud ala piiriks ning tänavaga piirnev Tagalahe kaldaala on seni kasutamata. Piirkonnas, kus krahviaia mõtteline pikendus lõikub rannaribaga, asub alajaam ja väike kinnistu tootmismaana. Kui linnus ja Krahviaed on muinsuskaitseala olulised osad, siis Vee tänava ja Tagalahe vahelisele rannaribale on riik teinud ettepanekud reservmaa määramiseks. Elamukvartal, mis piirneb Vee tänava, Promenaadi ja rannaalaga on muinsuskaitseliselt ning linnamiljööle olulise väärtusega. Samas on mõned suurepärased puitarhitektuuri näited varjatud korrastamata rannaribaga. Kaldaala arengu seisukohalt on oluline linnuse ja Promenaadi logistiline sidumine ühtseks kompleksiks.

6.1.3. Kuuluvus, sidusus ja sihtgrupp
Krahviaed on pigem ühenduslüli rannaala alguse ja Haapsalu vanalinna vahel. Eelpool loetletud tootepakettidest võivad siit alata järgmised:
•	Tervisesportlase promenaad
•	Laste promenaad
•	Kultuurisõbra promenaad
•	Õhtuse jalutuskäigu promenaad

Sihtgrupp selle siduva ala kasutamisel on tervisesportlased, lastega pered, kultuurinautlejad, ning jalutajad.

6.1.4. Krahviaias vajalikud tööd
•	Haljastuse uuendamine – olemasoleva haljastuse kaardistamine ning selle perspektiivse arengu kavandamine. Suure tõenäosusega tuleb osa kõrg- ja madalhaljastusest eemaldada või asendada. Kuna tegemist on inglise stiilis pargiga, puudub vajadus erinevate rajajooniste ja -mustrite järgi. Haljasalade ning jalgteede paiknemine peab lähtuma väljakujunenud liikumisloogikast.
•	Pargiteede rekonstrueerimine – seniste pargiteede sisuline rekonstrueerimine tuleb teostada koos uute teede ehitusega. Koos teeehitusega tuleb paigaldada korralik drenaaž ning valmistada ette elektrivarustus pargi valgustuse korraldamiseks. Pargiteede traditsiooniliseks katteks on olnud peenike kruus ja liiv, vältida tuleb asfalteerimist, aga ka suhteliselt tuimailmelist betoonkividest parketti ning jalgteedel äärekive.
•	Ehitised ja märgid Krahviaias – haljasala elavamaks ja atraktiivsemaks muutmine eeldab selle asukohaga seotud või siis originaalsete märkide paigutamist. Lähtudes kogu strateegia kontseptsioonist on loogiline, et Krahviaia märgistik on eelkõige ajaloolise sisuga:
o	Pargipaviljon – ehitise rajamiseks on erinevaid lahendusi, kuid miljööst lähtudes võiks tegemist olla 19. - 20. sajandi vahetusele iseloomuliku puitehitisega (vt. ka tenniseklubi paviljon). Ehitise üheks võimalikuks asukohaks on näiteks pargi põhjapoolse osa keskkoht. Paviljon on kasutusel puhkekohana ja seal saab eksponeerida erinevat visuaalset infot. Lisana linnuse õuel asuvale kontserdipaigale saab paviljonis korraldada ka väiksemaid muusikaüritusi.
o	Krahviaia põhjaosas asunud vana kalmistu tähistamine – erinevatel andmetel on see olnud linna üks esimesi kalmistuid ning väärib tähistamist. Lisaks saab kalmistu lühikirjelduse paigutada pargipaviljoni.
o	Infotahvel, mis viitas, et Krahviaia rajajaks on De la Gardie suguvõsa. Antud info on oluline Skandinaavia puhkajatele. Lisada saab ka infotahvlid De la Gardie perekonna osast Haapsalu ja Eesti ajaloos.
o	Magnus De la Gardie büst, kuju pargis – pole küll ajalooliselt seal asunud, kuid on oluline miljööle ning meeldiv austusavaldus pargi loojale.
•	Vallikraavi veevarustuse taastamine – mõttekas on tehisveekogude kasutamine Krahviaia ilmestamiseks. Kunagised kaitseotstarbelised ehitised on tänaseks kuivanud ja täis kasvanud. Perspektiivis korraldatakse Haapsalu sadevete kogumine ja juhtimine vallikraavidesse.
•	Uus sild – veekogude taastamisel tuleb rekonstrueerida või uuesti ehitada ka tenniseväljakute juures olev sild.
•	Krahviaia ja Aafrika ranna ühendus üle Vee tänava äärse ala. Selle ala korrastamine ja kujundamine haljasalaks ja osaliselt parklaks – arendustegevuse lõpptulemusel suundub lossiplatsilt märgistatud, korrastatud ja valgustatud jalgteede võrgustik Krahviaeda. Ületades märgistatud kohtades künnised abil kiiruspiiranguga tsoonis Vee tänava, jõuab teede võrgustik kaldaalale. Kaldaalal asuval heakorrastatud ja kaldapoolt kindlustatud alal Aafrika ranna  alguses, tekivad avatud vaated läände linnusele, itta Tagalahele, ja Vee tänava puitasumile. Kaldakindlustusega kallasrada (sillutatud või pinnatud kitsas rannaäärne jalakäijate tänav) kulgeb mööda senist kaldateed elamute ja rannaroostiku vahelt Aafrika rannani, ristudes  Promenaadiga. 
•	Tennisekeskuse arendamine (hoone, parkla jm) – tennisekeskus on senini aidanud oluliselt kaasa Krahviaia heakorrale ja aktiivsemale kasutamisele. Arvestades juba teostatud investeeringuid ei ole keskuse ümberpaigutamine mõttekas. Samas on selge, et kaasaegne spordikompleks vajab ka klubihoonet ja parklat. Tõenäoliselt saab tennisekeskuse parkla rajamise siduda strateegia eelneva punktiga, kaaluda võib ka tenniseklubi ja pargipaviljoni sidumist. Uue hoone ehitamisel võiks arhitektuuriliselt lähtuda samadest põhimõtetest pargipaviljoniga. Parim asukoht on vaateid arvestades Krahviaia põhja-kirde nurk Vee tänava ääres.

6.2. Aafrika rand

6.2.1. Aafrika ranna ajalugu

Aafrika rand kujutab endast umbes 200 meetri pikkust ala Haapsalu kirdeservas. Tegemist on liivase pinnaga rannaga, kus vesi on kalda lähedal suhteliselt sügav, osaliselt ujula ja hüppetorni tarbeks süvendatud. Rand kujunes linna põhiliseks supelrannaks 1920–30ndatel aastatel. Alale veeti igaks suveks juurde liiva, rajati lastele mänguplats ja väike bassein. Aafrika rannas asus mitmeid lastele mõeldud puuskulptuure nagu Mikihiir, Päkapikud, Marabu, Krokodill. Loetletud tööd telliti Haapsalu kunstnik Roman Espenberg-Haavamäelt.

Haapsalu Tagalahel peeti ka sportlikke üritusi, sealhulgas Eesti meistrivõistlusi ujumises. Haapsalus tegutses jahtklubi ning regulaarselt toimusid võistlused purjetamises ja jääpurjetamises. Hiljem on haapsallased võitnud auhindu mitmetelt rahvusvahelistelt jääpurjetamisvõistlustelt.

6.2.2. Aafrika rand tänapäeval

2000. aastast alates on Aafrika randa järk-järgult korrastatud. Möödunud sajandi ajaloolistest ehitistest on säilinud vaid rannapaviljon. Ujula ja hüppetorn pole aja jooksul säilinud, samuti dekoratiivsed kujud ja mänguplats. 2002. aastal valmis Aafrika ranna lõunapoolses osas linnuvaatlustorn rändlindude jälgimiseks Tagalahel. Randa on juurde toodud liiva, taastatud osa mänguplatsidest. Strateegia elluviimise käigus laiendatakse Aafrika ranna heakorrastatud osa ning piiritletakse see lõuna poolt Promenaadi pikendusega.

6.2.3. Kuuluvus, sidusus ja sihtgrupp

Eelpool kirjeldatud tootepakettidest hõlmavad Aafrika randa:
•	Ratastooli promenaad
•	Tervisesportlase promenaad
•	Laste promenaad
•	Kultuurisõbra promenaad
•	Loodusesõbra promenaad
•	Õhtuse jalutuskäigu promenaad.

Aafrika rand seob Promenaadiga piiskopilinnuse Krahviaia pargi kaudu. Aafrika rand on oluline lüli terviklikus rannaala kontseptsioonis, olles rannapiirkonna algus- või lõpppunktiks ning sidudes rannaalaga vanalinna ning linna suunduva kergliiklustee.

Aafrika ranna külastajate sihtgrupid on vastavalt tootepakettidele liikumispuudega inimesed, tervisesportlased, lastega pered, kultuurinautijad, loodusesõbrad ning lihtsalt jalutajad. Aafrika rand on oluline ja armastatud osa sellel teekonnal ja mida ei jäeta pea kunagi külastamata.

6.2.4. Aafrika rannas vajalikud tööd

•	Pargiteede väljaehitamine – Aafrika rand asub vana promenaadi idapoolses tipus ning arvestades, et endine ranna infrastruktuur on enamjaolt hävinud, tuleb ehitada uued pargiteed. Uued teed ühendavad Krahviaia pikenduselt tuleva uue promenaadi vana promenaadi idapoolse osaga, möödudes rannast lääne poolt. Selle tulemusena moodustub ca´ 1 hektari suurune rannaala.
•	Haljastus – supel/puhkeranna haljastus kavandatakse madalhaljastusena, mis täidab mitut eesmärki:
o	dekoratiivne haljastus uue promenaadi ja rannaala vahel;
o	kaitseotstarbeline haljastus rannaliiva ja pinnase erosiooni vältimiseks ning puhastatud/puhastatava rannaala täiskasvamise takistamiseks;
o	dekoratiivhaljastus rannaala liigendamiseks ning looduslike tuule /päikesevarjude tekitamiseks.
•	Rannakompleksi taastamine – ehitatakse välja avalikule supelrannale esmavajalikud objektid: riietuskabiinid, laste atraktsioonid, rannapaviljon.
•	Merebasseini ja hüppetorni taastamine – nimetatud objektid olid kahe maailmasõja vahelisel perioodil olulised tunnusmärgid Haapsalu kaldaalal. Kaldaala arendamise ühe tegevusena taastatakse nii meres paiknev bassein/ujula kui hüppetorn. Tegemist on puidust kergehitistega, mille paigaldamisele eelneb kaldaäärse merepõhja puhastamine, osaline süvendamine ja tasandamine.
•	Muusikapaviljon ja tantsuplatsi ehitus – projekti antud alalõigu eesmärgiks on vana rannahoone vundamendi „taaselustamine” ning täiendava asukoha tekitamine suviste ürituste toomiseks rannaalale, selle elavdamise eesmärgil.

Puuetega inimeste liikumise tagamiseks luuakse ratastooliga läbitav marsruut Krahviaiast või Aafrika rannast koolini Suur- Mere tänaval ja seega ka taastusravikeskuseni. Juba praegu käivad nimetatud kooli lapsed tihti Aafrika rannas jalutamas ja mängimas. Vaadatakse läbi ratastooliga liikumise marsruudid parklate ja Aafrika ranna vahel, Laine sanatooriumi, taastusravikeskuse ja Aafrika ranna vahel.

Rajatakse statsionaarsed kempsud mis võimaldavad teenindada nii täiskasvanuid, lapsi, kui ka puudega inimesi.

6.3. Kuursaal

6.3.1. Kuursaali ajalugu
Kuursaale ehitati pea kõigisse Balti mere äärsetesse suvituslinnadesse. Haapsalu kuursaali muudab ainulaadseks see, et ta on ainus algsel kujul säilinud kuursaal Eestis.
Kuursaali rajamise idee linna promenaadile tekkis 1886. aastal. Üksteist aastat hiljem telliti Haapsalu Aianduse Seltsi poolt vastav projekt Eestimaa kubermangu arhitektilt Otto Knüpferilt. Hoone valmimise suhtes on eriarvamusi. Seni valitses seisukoht, et hoone ehitati valmis alles 1905. aastal. Ajaloolaste viimased uurimused aga näitavad, et kuursaal seisis promenaadil ilmselt juba 1898. aastal. Hoone ehitati algselt merre, kuid hiljem on tema ümbrust täidetud. Kuursaal koos tema kõrval asuva kõlakojaga muutus 20. sajandi esimesel poolel kiiresti üheks Haapsalu suvituselu keskpunktiks. Seal mängis orkester kaks korda päevas, esinemas käisid näitlejad ja muusikud Tallinnast ja mujalt. Põhimõtteliselt oli see koht, kus inimesed said kokku ja veetsid ühiselt aega.
Eesti Vabariigi ajal heakorrastati Kuursaali ümbrus - istutati lilli, korrastati haljasalasid ja pandi üles skulptuure. Kuursaali lähedal meres leidsid suviti koha skulptor Roman Haavamäe puuskulptuurid Jääkaru ja Merilõvi, mis mõlemad on küll aja jooksul kadunud või lõhutud. Alles on aga 1932. aastal kummalegi poole hoonet paigutatud Haavamäe dekoratiivsed merre viivad dolomiittrepid.
Nõukogude ajal kasutati kuursaali laona ning hoone kippus lagunema. 1995. aastal alustati linnavalitsuse eestvõttel kuursaali restaureerimist ning kaks aastat hiljem avas seal külastajatele uksed suvekohvik.
6.3.2. Kuursaal tänapäeval
Tänapäeval paikneb Haapsalu Kuursaalis suverestoran, kus toimub palju elava muusikaga esinemisi ning iga-aastaseid üritusi (Jazzis Ainult Tüdrukud, kus astuvad üles mitmed noored jazzitalendid Skandinaaviast ja Baltimaadest, Promenaadi Sümfoniett, kus astub üles suveorkester parimatest Eesti muusikutest).

Hoone ise on pärast renoveerimist hästi hooldatud ja mõõdukalt aktiivses kasutuses. 

6.2.3. Kuuluvus, sidusus ja sihtgrupp
Kuursaalil Promenaadi südamena on oluline miljööväärtus kõigis tootepakettides. Kuursaal ja selle ümbrus on oluline järgmistes tootepakettides:
•	Ratastooli promenaad;
•	Gurmaani promenaad;
•	Kultuurisõbra promenaad.
•	Õhtuse jalutuskäigu promenaad

Kuursaal on Haapsalu kuurordi südameks, mis seob omavahel Aafrika ranna poolse ala ning Tšaikovski puiestee. Tuntud ehitisena on kuursaal oluline turismiobjekt, mis meelitab turiste rannaalale.

Kuursaali ja selle piirkonna külastajate sihtgrupp on lai. Kuursaali külastavad eelkõige kultuurihuvilised, restoranikülastajad ning ka liikumispuudega inimesed. Terve suveperioodi silmailu, imelisi lõhnabukette ja erinevatest sortidest ülevaadet pakkuv roosiaed on magnetiks paljudele erinevatele sihtgruppidele.

6.3.4. Kuursaali ümbruses vajalikud tööd
•	Mereterrass kuursaali juures – kuna kuursaali haldab rentnik, on projekti seisukohalt oluline, kes viib ellu kavandatavad parendustööd. Kuursaali mereterrassi ehitus on sisuliselt nii hoone laiendus kui ka linna hallatava promenaadi parendamine. Mereterrassi ehitamisel püstitatakse promenaadilt mere suunas kergehitis, mis liigendab ja mitmekesistab rannajoone ning täiendab võimalusi vabaõhuürituste korraldamiseks. Terrassi sobivaimaks ehitusmaterjaliks on puitkonstruktsioonid, terrassi platvorm ümbritsetakse piirdega.
•	Sõudepaadisild – suur osa Haapsalule iseloomulikest linnapanoraami osadest (linnus, kuursaal, kirikud) paiknevad linna Tagalahe poolsel küljel. Panoraami nautimiseks kavandatakse paadilaenutuse loomine Kuursaali lähistele. Sel otstarbel tuleb ehitada paadisild/sillad, mis võimaldaksid teenuse pakkumist. Valida tuleb, kas paadisillad ehitatakse terrassi osana või eraldiseisva kergkonstruktsioonina. 
•	Mudamonument ja mereveetaset näitav (mõõtev) post – Haapsalu areng kuurordina on just see aspekt, mida antud arengustrateegia käsitleb. Linna esimene ravimuda leiukoht asub Tagalahes, Kuursaalist umbes 200 meetrit põhja suunas. Arvestades seda, et Haapsalu võlgneb olulise osa oma arengust just ravimudale, on kaalutud nn „mudamonumendi” püstitamist. Sobiv paik on Kuursaali lähiümbrus, kuna seal on informatiivne/atraktiivne monument kergesti leitav ning täidab oma eesmärki kõige paremini.
Teise sümboli/märgina on kavas püstitada merevee kõrgust näitav mõõtepost. Läänemeres on mõõtepunkti aluseks nn „Kroonlinna null,” mille suhtes merevee kõrguse kõikumist määratakse. Tegemist on informatiivse märgiga, millelt kogutav info on kasutatav ka keskkonnaalasel eesmärgil.

6.4.  Tšaikovski puiestee kuni Promenaadi Hotellini

6.4.1. Promenaadi ajalugu
Haapsalu kuurordi alguseks loetakse 1825. aastat, kuna siis valmis Haapsalu esimene mudaravila. Kuurordiravi oluliseks osaks peeti patsientide rohket vabas õhus viibimist ning selleks otstarbeks otsustati 19. sajandi keskel rajada rannapromenaad ja park. Säilinud on 1859. aastast pärit linnaplaan, millel on näha kavandatava rannapargi kontuurid. Promenaad rajati tollal just valminud Haapsalu teise mudaravila ja sellest mõnisada meetrit läänepool asuva õigeusukiriku vahelisele rannaalale, täites pinnasega mereäärse madala rannaala.

Rannapiirkonna arengut 19. sajandi keskel , mil kaks mudaravilat olid tööle hakanud, soodustas ka Haapsalu kujunemine keiserlikuks kuurordiks,. Haapsalu võimudel tekkis vajadus asuda linna välisilme parandamisele ja kaasaegsel tasemel suvitusolude loomisele. Jätkati kaldajoone kindlustamisega, rajati haljastatud teed ja pargid. Kujunes Suur Promenaad, mis muutus suvituselu keskpunktiks. 19.sajandi lõpus ehitati promenaadile Kuursaal ja kõlakoda, mis omakorda kujunesid suviste muusikaürituste korraldamise meelispaikadeks.

Promenaadi kujundamine jätkus. Sinna paigutati skulptuurid, sealhulgas monumendid ja mitmekesised dekoratiivvormid. Kesksel kohal Promenaadil asub Päiksekell (1924). Lisaks monumendid Rudolf Tobiasele (1929), C. A. Hunniusele (1928).  Kõige hiljem neist on paigutatud P. Tšaikovski mälestuspink (1940). Kuursaali mõlemal küljel asuvad trepistikud ehisvaasidega. Promenaadi pikendati Kuursaalist Aafrika ranna poole.

Promenaadi kaunistasid kivist dekoratiivvormid Lillekandjad ja Tulekandjad, mis tänaseks on hävinud, samuti on osaliselt hävinud Promenaadile suunduvaid tänavaid sulgevad dekoratiivpostid. Tänaseks on hävinud ka 1930datel ehitatud funktsionalistlik rannahotell ning veel mõned omapärased ehitised rannapromenaadi lähistel. 1990date algul lammutati kahe puitpitsilise paviljoni vaheline u 100 m pikkune sammaskäik, mõned aastad tagasi lammutati ka 1930dail ehitatud jahtklubi paviljon koos sildadega.

6.4.2. Promenaad tänapäeval
Vaatamata hulgale juba kadunud hoonetele ja objektidele pole ligi 150 aasta vanuse promenaadi ja pargi planeering viimase 70 aasta jooksul muutunud.

Kogu Promenaadi piirkond asub Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal. Sellest tulenevalt nõuab Haapsalu linnavalitsus muinsuskaitseseaduse järgimist ehitustegevuse kavandamisel ja teostamisel.

Samas on Promenaad jäänud siiski üheks suvise elu keskuseks linnas ja suur osa avalikest üritustest korraldatakse just siin. Peale Kuursaali ja Aafrika ranna korrastamist on promenaadi ja pargi osa linna elus taastunud. Ka käesoleva strateegia seisukohalt võib just Promenaadi pidada arendustegevuse keskpunktiks, kuna koos Kuursaaliga on tegemist Haapsalu kui turismikeskuse ajaloolise südamega. 

Strateegia elluviimisel on Promenaad siduvaks objektiks hommiku- ja õhtukalda vahel, pikemate jalutuskäikude algus- või lõpppunkt.

6.4.3. Kuuluvus, sidusus ja sihtgrupp
Rannapromenaad on rannaala see osa, mis kuulub pea igasse eelpoolkirjeldatud tootepaketti. Rannapromenaad on üks osa järgnevatest pakettidest:
•	Ratastoolipromenaad
•	Tervisesportlase promenaad
•	Paadisilla promenaad
•	Laste promenaad
•	Gurmaani promenaad
•	Kultuurisõbra promenaad
•	Loodussõbra promenaad
•	Õhtuse jalutuskäigu promenaad

Promenaad on ühenduslüliks Aafrika ranna ning Tšaikovski puiestee vahel ja laiemalt võttes holmidele, Väikesele viigile ning Kastininale. Promenaadi kergliiklustee on näiteks peamine viis liikumaks lastega Aafrika rannast Vasikaholmi poole.

Promenaadi külastajate sihtgruppe on kõige raskem määrata just seetõttu, et Promenaad on sobilik ning meeltmööda kõigile puhkajatele ja sportijatele nii külaliste kui kohalike inimeste seas.

6.4.4. Promenaadil vajalikud tööd
Kuigi Promenaad koos pargiga kujutab endast avatud linnakeskkonda, tuleb selle edasisel arengul arvestada nii vanade kui uute ehitistega. Pargi ja puiesteede alale ei ole otseselt soovitav uusi ehitisi kavandada. Siin kunagi asunud hoonetest võiks taastada jahtklubi paviljoni koos paadisillaga, hävinud rannahotelli koha hoonestamine ei ole enam otstarbekas kuna infrastruktuur on muutunud.

Suurimaks väljakutseks saab Krahviaia pikenduselt Aafrika randa suunduva ühendustee sidumine Promenaadiga.
•	Haljastuse korrastamine - läbimõeldud uuendamist vajab kogu Promenaadi haljastus, kuursaali paplialleed ja metsistunud pargiosa õigeusu kiriku lähistel.
•	Promenaadi kaldakindlustuste korrastamine - kaldakindlustused ja rannaäärne meri vajavad pidevat hooldamist. Projekti elluviimise käigus tuleb tegemist ka promenaadi osalise ehitamisega. Taastamist vajavad Promenaadile suubuvaid tänavaid sulgevad dekoratiivpostid. Kaldakindlustuste remondil tuleks kasutada traditsioonilist, põllukivi lõhikutest laotud kaldarinnatist, ebasobiv on kasutada monteeritavaid või kohapeal valatud betoonelemente.
•	Valgustus ja teekatted - Ühtlustamist vajavad Promenaadi teekatted ja valgustus. Traditsiooniliseks teekatteks on siin olnud liiva ja peene kruusa segu ning tõenäoliselt tuleb ka valgustuse lisamisel ja taastamisel kaaluda traditsioonilist/ajaloolist stiili. Seejuures on oluline märkida, et pargi ja promenaadi valgustuslahendus võib erineda teistest rannapiirkondadest. Valgustuse rajamisel/teostamisel tuleb selgitada parimad valgustusliigid (kõrgvalgustus, madal või maasse süvendatud).
•	Skulptuur(id) – eelpool on korduvalt kirjeldatud Haapsalu promenaadi, Aafrika ranna, ja Kuursaali ümbrust ilmestanud väikevorme. Ala ilmestamiseks ja liigendamiseks on kavas teematilise skulptuurikonkursi korraldamine ja sobivate lahendite korral ka tööde paigaldamine rannaparki.
6.5. Bürgermeistri holm, Krimmi holm, Suurholm

6.5.1. Holmide ajalugu

Holmipealne asub Haapsalu ajaloolisest linnasüdamest loodes, sügavalt lahte sirutuval poolsaarel. Esimene asustus tekkis siia juba keskaja lõpus – Kastinina eeslinn ja rannarootslastest asukatega kalurikülad neemiku loodetipus. Holmipealse kujunemisele on märgatavat mõju avaldanud Loode-Eesti geoloogiline eripära – maapinna aeglane kerkimine. Tänane poolsaar koosnes veel paarsada aastat tagasi üksikutest, madalate väinadega eraldatud saarekestest. Linnaosa tänavavõrk kujunes välja 19 sajandi teisel poolel, pärast Haapsalu uue sadama valmimist Krimmi holmi tipus. Haapsalu uus sadam ehitati 19. sajandi keskpaiku, Krimmi sõja aegu, sellest ka poolsaare nimi.

6.5.2. Holmid tänapäeval

Haapsalu neemiku tipud on olnud linnakodanikele aastakümneid suletud, holmide maastikule on nõukogude okupatsiooniaastad kõige räigemat mõju avaldanud, siin asusid ja asuvad osaliselt tänini õrnale rannamaastikule mittesobivad tööstushooned ja militaarrajatised. Alates 1990.datest aastatest ongi holmil paiknenud sõjavägi ja tööstusettevõtted sealt lahkunud ning Bürgermeistri holmi maa on jagunenud kahe omaniku vahel st osa  holmist kuulub riigile ja osa on munitsipaalomandis. Suure tõenäosusega  on holmi näol tegemist suurima potentsiaaliga arenduspiirkonnaga Haapsalus. Holmi põhjatipus paikneb piirivalvekordon, läänekallas on kasutuseta ning idakaldal asuvad endise kalurikolhoosi Lääne Kalur administratiivne keskus ning tootmisbaasid ja väikesadamad.

6.5.3. Holmide kuuluvus, sidusus ja sihtgrupp
Haapsalu linna tippudeks Tagalahel on Bürgermeisteri holm ning Krimmi holm, mis seni on olnus suletud piirkonnad ning pole ei kohalikule ega külastajatele kättesaadavad olnud. Kauni looduse ja ilusate vaadete tõttu on promenaadi pikendamine holmidele loogiline ja õige samm. Eelpoolmainitud tootepakettidest hõlmavad holme:
•	Tervisesportlase promenaad
•	Paadisilla promenaad
•	Gurmaani promenaad
•	Loodusesõbra promenaad
•	Õhtuse jalutuskäigu promenaad

Holmid seovad Haapsalu rannaala ühtseks tervikuks, muutes siiani valitsenud olukorda, kus Haapsalu linn lõppes külastaja jaoks Väikese Viigiga. 

Potentsiaalsed holmide külastajad on tervisesportlased, purjesportlased, purjeturistid, paadilaenutajad, loodusesõbrad – linnuvaatlejad ning jalutajad. Eraettevõtluse arenedes holmide tippu, muutavad need üheks osaks ka gurmaani  külastusteel ja majutusalaks.

6.5.4. Vajalikud tööd holmidel
6.5.4.1. Holmide avamine
Haapsalu loodetipu meremaastiku avamine linnarahvale oli üheks eesmärgiks ka linna 1986. a generaalplaanis. Sama põhimõtet on jätkatud käesolevas töös. Nii Krimmi kui Bürgermeistri holmi tippu on kavandatud haljasalad, mis Suurt viiki ümbritsevate kaldapuiesteede kaudu on ühenduses juba olemasolevate pargialadega. Enamus endistest tööstusettevõtete kruntidest on planeeritud elamumaaks, tootmisotstarbelised krundid säilivad endise Lääne Kaluri tootmismaal Suurholmi kirderannal. Uue-Sadama kant, Suurholmi kirdekallas ja osaliselt ka Bürgermeistri holmi Suure viigi poolne rand on kavandatud sadamate tarbeks. Holmidele on kavandatud nii väikeelamute kui korruselamute maid, kavandatavate hoonete kõrgus ei tohiks ületada kolme korrust.

Holmide planeerimisel tuleb arvestada üleujutusohuga. Maksimaalseks registreeritud merevee tasemeks on Haapsalus 2 m üle Läänemere nulltaseme. Vältida tuleks olukordi, kus kvartalit ümbritsevad tänavad on kõrgemad kui sees asuvad krundid. Kui tänavate pind on siiski kõrgem kvartali sisepinnast tuleks kruntidele tulvava merevee kiire tagasivoolu tagamiseks rajada tänavatesse truubid. Üleujutusohtlikule madalale rannaalale kavandatavate hoonete esimese korruse põrand ei tohiks olla madalamal kui 2,2 m.

Holmide väljaehitamisel oleks kallasraja/promenaadi kasutajal Vasikaholmile jõudes võimalik valida ka teine suund. Käesoleval ajal suundub holmile kaks tänavat – Holmi kallas ja Kaluri. Esimene neist kulgeb poolsaare lõpuni ja saab tõenäoliselt piirkonna tähtsaimaks ühendusteeks. Arendusprojekti oluliseks toeks on ka kokkulepe piirivalveametiga, mille tulemusel piirivalve vabastab Bürgermeistri holmi kaldaalad , võimaldades vaba liikumise kogu rannaala piires. Holmide arendamise suurimaks takistuseks on eraomanduses olevad maad ala linnapoolses osas, mis ei võimalda holmi linnasüdame ja puhkealaga laiemalt siduda.

Senise detailplaneeringu koostamisel antud alale on arhitekt lähtunud Haapsalule omasest promenaadide süsteemist – holmidele kujundatakse kaldaäärne tee, mis on Suure promenaadi ja Väikese viigi kaldatee põhjapoolseks jätkuks. Holmide tippu on kavas rajada avalikud haljasala-pargid erinevate ajaviitevõimalustega. Oluline osa Bürgermeistri arendamisest on munitsipaalomanduses oleva väikelaevade sadama väljaehitamine endise piirivalve/ endise kalurikolhoosi sadama territooriumil.

6.5.4.2. Bürgermeisteri holm
•	Teede/tänavate ehitus ja ühendamine Haapsalu infrastruktuuriga – vastavalt eelpool kirjeldatule suundub lõunast Bürgermeistri holmile kaks tänavat. Paraku on nii Holmi kalda kui Kaluri tänava näol tegemist tupiktänavatega. Lisaks on Holmi kalda tänav välja ehitamata. Bürgermeistri aktiivseks kasutamiseks on otstarbekas liiklusskeemi ümberkorraldamine muutes vähemalt ühe tänavatest holmi läbivaks. Koos tänavaehitusega tuleb välja ehitada vähemalt üks parkla ning arvestada ka holmile jääva piirivalveüksuse liiklusvajadustega. Arvestades asjaolu, et Kaluri tänav suundub eraomanduses olevale territooriumile, peaks ehitus hõlmama just Holmi kalda tänavat.
•	Kallasraja/Põhja promenaadi/kaldakindlustuse ehitus – Bürgermeistri kallastee tuleb ehitada täies mahus. Kuna viimastel aastakümnetel on piirkond olnud kasutusel militaarobjektina, puudub seal turismiotstarbeline infrastruktuur ning olemasolevad kaldakindlustused on ehitatud vastavalt sadamaala nõudmistele. Kallasraja täpsem kulgemine sõltub Bürgermeistri tulevasest liiklusskeemist. Sarnaselt teiste Haapsalu rannaaladega võiks Promenaadi kindlustamiseks kasutada traditsioonilist, põllukivi lõhikutest laotud kaldarinnatist, ebasobiv on kasutada monteeritavaid või kohapeal valatud betoonelemente.
•	Bürgermeistri holmi puhastamine ja haljastuse korrastamine – kallasraja/ promenaadi valmimisel  tuleb ala kasutuskõlblikuks muutmiseks puhastada see ehitusprahist, vanarauast ja kogunenud prügist. Bürgermeistri holmi tipuosasse rajatakse haljasala, seal hulgas ka kõrghaljastusega park. 
•	Valgustus ja teekatted – Bürgermeistri holmi teekatted ja valgustus peaksid jälgima Haapsalu ülejäänud rannalaga sarnast stiili. Traditsioonilise teekattena  tuleks kasutada ka siin liiva ja peene kruusa segu. Valgustuse lisamisel ja taastamisel tuleb kaaluda, kas kasutatakse traditsioonilist/ajaloolist stiili või modernseid lahendusi. Samuti tuleb valgustusprojekti teostamisel selgitada parimad valgustusliigid (kõrgvalgustus, madal või maasse süvendatud).
•	Jahisadama/jahtklubi väljaehitamine ning vaba aja veetmisvõimaluste ehitamine holmile, seal hulgas paadisild, teenindushoone ja tankla.
•	Mudasadama väljaehitamine Bürgermeistri holmi kaguosas – kuna holmil asuvad sadamakohad asuvad Haapsalu ravimuda leiukohale kõige lähemal, on mõttekas muda transpordiks vajaliku sadama väljaehitamine just holmi kagunurgas. Sel juhul ei takistaks mudasadam puhkepiirkonna arendamist (asukoht piirneb eraomandiga) ning tagatakse ka hea ligipääs sadama teenindamiseks vajalikule transpordile.
•	 Piirivalvetorn taastatakse ja võetakse kasutusele vaatetornina.

6.5.4.3. Krimmi holm
•	Tagatud juurdepääs holmi tippu - üldjuhul säilitatakse kvartali väljakujunenud tänavajoon ning arvestatakse sellega kallasraja planeerimisel. Holmi tippu on planeeritud rajada park.
•	Elamute, avalik-ühiskondlike objektide rajamine – on planeeritud ranniku ehituskeeluvööndi vähendamine. Hoonestamisel jälgitakse olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid. Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone või analoogiliste naaberhoonete kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks olemasoleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega ja paiknema võimalikult varjatult. Kasutada naturaalseid ehitusmaterjale, sünteetilised materjalid ja moodsad konstruktiivsed lahendused ei sobi kokku vana hoonestusega. Majade viimistlemisel kasutada naturaalseid, linaõlil põhinevaid värve. Majade ümberehitused, fassaadide muudatused ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega. Uusehitiste puhul kavandatakse hoone fassaad vastavalt traditsioonilisele ehitusjoonele. Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema olemasolevatele naaberhoonetele. Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse. Hoonestus kavandatakse arhitektuurivõistluse kaudu. Holmidel asuvate endiste tööstuspiirkondade ümberplaneerimisel tuleks eelistada merega seotud funktsioone, osaliselt ka elamuehitust. Uue hoonestuse kõrgus ei tohiks ületada kolme korrust. Kaalutakse holmi olulise maamärgi – Uue-sadama aida taastamist.
•	Vana veetorn Krimmi holmil kohandatakse vaateplatvormiks.
•	Taastatakse paadisillad endistes asukohtades purje – ja sõudepaatide teenindamiseks.
•	Eksponeeritakse paekivipaljand.

6.5.4.4. Suurholm, Veskiviigi ümbrus

Suurholmi arendamisel peetakse silmas järgmisi märksõnu:
•	Korrastatud tänavavõrk
•	Sadamad
•	Elamud
•	Hotellid
•	Meresõidukite teenindus / laenutus
•	Kalasadam
•	Rannapuiestee
•	Veskiviigi detailplaneeringu realiseerimine

6.6. Väikese viigi kallas

6.6.1. Väikese viigi ajalugu
Haapsalu linnus ja vanalinn asus algupäraselt poolsaare tipul, mille ümber oli mõned väiksemad saarekesed ja laiud. Maapinna kerkides ühinesid laidude ahelikud (holmid). Holmide vahele jäid madalad veekäärud - Suur ja Väike viik. Haapsalu puhkepiirkonda ilmestanud veekogud soostusid ja 2001. aastal alustati heakorrastamist. Väikest viiki puhastati, süvendati ja paigaldati lüüsiregulaator.

6.6.2. Väikese viigi tänapäev
Käesoleval ajal on Väikese viigi linnapoolsele kaldale kerkinud sanatoorium, holmidel on põhiliselt eramud. Peale süvendamist ja puhastamist alustati ka viigi kaldapealsete korrastamisega, valminud on kallasrada ja puhastatud ümberkaudsed teed.

6.6.3. Kuuluvus, sidusus ja sihtgrupp
Erinevatest tootepakettidest suunavad külastaja Väikese viigi kallastele:
•	Ratastooli promenaad
•	Tervisesportlase promenaad
•	Talvine promenaad
•	Kultuurisõbra promenaad
•	Õhtuse jalutuskäigu promenaad

Väike viik oma kallastega seob omavahel Tšaikovski puiestee Krimmi holmi, Vasikaholmi ja Kastininaga. Kergliiklustee ümber Väikese viigi annab võimaluse soovi korral pikendada oma jalutuskäiku nautides vana puitarhitektuuri.

Sihtgrupiks Väikese viigi kallastel on jalutajad, kultuurinautlejad ja kindlasti tervisesportlased. Lisaks kasutavad Väikese viigi ümber looklevat kergliiklusteed kõik, kes Promenaadilt Vasikaholmile, Krimmi holmile või Kastininale suunduvad. 

6.6.4. Väikese viigi ümbruses vajalikud tööd
•	Kaldakindlustuse korrastamine ja osaliselt uue rajamine – Sarnaselt Promenaadile vajavad ka Väikese viigi kaldakindlustused ja rannaäärne veeala pidevat hooldamist. Strateegia elluviimise  käigus jätkatakse kallasraja ehitusega. Kuna tegemist on Tagalahega piirneva promenaadi jätkuga õhtukalda poolel, on kallasraja ehitus osaliselt sarnane Promenaadi ehitamisega. Sarnaselt Promenaadile tuleb kallasraja töödel kasutada traditsioonilist, põllukivi lõhikutest laotud kaldarinnatist, ebasobiv on kasutada monteeritavaid või kohapeal valatud betoonelemente. Promenaadi jätkuna peab siingi teekatteks kasutama liiva ja peene kruusa segu või kivisillutist.
•	Valgustus – Väikese viigi valgustamisel tuleb arvestada juba olemasolevate ehitistega ja asjaoluga, et veekogu on kõigilt külgedelt jälgitav. Valgustuslahendus võib erineda teistest rannapiirkondadest ja peab olema kompleksne. Valgustuse rajamisel tuleb selgitada parimad valgustusliigid (kõrgvalgustus, madal või maasse süvendatud).
•	Randumissildade paigaldamine – Väike viik on merest eraldatud ja seega sobivate vaiksete veeoludega väikeste aluste laenutamiseks. Kallasraja/promenaadi juurde paigaldatavad randumissillad on planeeritud just aerupaatide/süstade ja vesirataste laenutuseks.
•	C.Kreegi ausamba helindamine – C. Kreegi muusika ja infoterminaali paigaldamine, tutvustamaks helilooja elulugu ja loomingut (erinevaid tutvustavaid audio- ja visuaallahendusi võib kaaluda ka teiste mälestusmärkide juures)

6.7. Vasikaholm

Vasikaholm on laid, mis sulgeb Väikese viigi põhja-lääne suunalt. Tänaseks on sinna ehitatud väike eramute kvartal ja seetõttu on suurem osa laiust ka korrastatud. Vasikaholmi lääneküljel asub rand, mis on tänase seisuga küllalt tuntud linna piires asuv supluskoht, kuna on hästi ligipääsetav. Kaldapuiesteede terviklikkuse seisukohalt on Vasikaholmi rand Krahviaia ühendusteelt algava promenaadi loomulik jätk. Kaldapuiestee kulgeb siis juba Väikese viigi kallast mööda Vaiksele kaldale, ületab Bürgermeistri holmi lõunanurga ja jõuab siis Vasikaholmile. 

Strateegia elluviimise lõpptulemusena tekib kompleksne kallastee vanalinna südamest (linnuse juurest) supelranda, mis oleks läbitav jalutades, jalgrattaga või ka ratastoolis. Nn. pika promenaadi kogupikkus on umbes 2 kilomeetrit, mis on optimaalne vahemaa, arvestades, et seda kasutavad nii väikelastega pered, noored kui ka eakamad inimesed. Nende jaoks, kes soovivad pikemat jalutuskäiku jätkub kallasrada/promenaad mööda Haapsalu läänepoolset rannikut – õhtukallast.

6.7.1. Kuuluvus, sidusus ja sihtgrupp
Vasikaholmi rannast saab nõuetele vastav tänapäevane supelrand vajaliku infrastruktuuriga ning parkidega. Vasikaholmi rand kuulub järgmistesse tootepakettidesse:
•	Ratastooli promenaad
•	Tervisesportlase promenaad
•	Laste promenaad
•	Kultuurisõbra promenaad
•	Loodusesõbra promenaad
•	Õhtuse jalutuskäigu promenaad

Vasikaholmi piirkond seob omavahel Väikese viigi, Krimmiholmi ja Kastinina ning on perspektiivikas puhkeala. Vasikaholm on üks osa terviklikust rannaalast.

Vasikaholmi külastajate sihtgrupiks on liikumispuudega inimesed, tervisesportlased, lastega pered, linnuvaatlejad ning jalutajad. Planeeritud park ning atraktsioonid on oluliseks tõmbenumbriks.

6.7.2. Vasikaholmil vajalikud tööd
•	Ranna infrastruktuur– Vasikaholmi ranna vastavusse viimiseks kaasaegse supelranna nõuetega, tuleb sinna ehitada elementaarsed teenindusobjektid - kabiinid, müügipaviljon, tualetid. Lisaks tuleb sinna paigutada sobiv valgustus, mis harmoneerub Väikese viigi kallasraja/promenaadi valgustusega.
•	Haljastuse kujundamine – supel/puhkeranna haljastus kavandatakse sarnaselt Aafrika rannale madalhaljastusena, mis täidab mitut eesmärki. 
o	Dekoratiivne haljastus tänava ja rannaala vahel,
o	Kaitseotstarbeline haljastus rannaliiva ja pinnase erosiooni vältimiseks ning puhastatud/puhastatava rannaala täiskasvamise takistamiseks.
o	Dekoratiivhaljastus rannaala liigendamiseks ning looduslike tuule /päikesevarjude tekitamiseks 
•	Sild üle Kuradisilla lüüsile viiva kanali– Kuna Väike viik on merega seotud kanalite abil, ehitati veevarustuse reguleerimiseks lüüsid. Liikluse suunamiseks üle kanalite ehitati juba 19. sajandil sillad viigi põhja- ja lääneküljes. Traditsiooniliselt on need kandnud Ingli- ja Kuradisilla nime. Tegevuse käigus ehitatakse uued sillad, millele antakse ajaloolised nimed. Sildade projekteerimisel arvestatakse kaasaegseid esteetilisi väärtusi. Lisaks Kuradi- ja Inglisillale on nüüd veel üks ühenduskoht Viigi ja Eeslahe vahel. Ka sinna on planeeritud sild, vaja on veel leida sellele sobiv nimi.

6.8. Kastinina

2001. aastal valmis Haapsalu  läänepoolse külje kaldakindlustus. Kastinina rannas ehitati üle 200 meetri tugimüüri. Raudkividest ja betoonist kaldakindlustus ulatub Vasikaholmi kaelast Kastinina muulini. Sealt edasi (Õhtu kalda tänavani) on rand praegu kaetud liivaga. Kaldakindlustusega nihkus maismaa 20 meetrit mere poole, mis oli ka eeltingimus piirkonna kinnisvaraarendusel. Kavas on ka väikese haljasala kujundamine Kastinina linnapoolsele kaldale Vaikse kalda ja Lahe tänava vahelisele alale. Vastavalt Haapsalu üldplaneeringule peab kogu Õhtu kalda rannaala jääma läbikäidavaks ja moodustama tulevikus uue promenaadi – Päikese promenaadi.

6.8.1. Kuuluvus, sidusus ja sihtgrupp
Kastinina on tulevikus Vasikaholmi ranna ja pargi üks osa. Seega hõlmavad seda sarnased tootepaketid ning terviku moodustumine on taotluslik. Tootepaketid, mis käsitlevad Kastinina piirkonda:
•	Ratastooli promenaad
•	Tervisesportlase promenaad
•	Laste promenaad
•	Loodussõbra promenaad
•	Õhtuse jalutuskäigu promenaad

Kastinina piirkonnast algab ühenduslüli Vasikaholmi ning Paralepa lahe vahel. Pikema marsruudi eelistaja suundub siit mööda rannaäärt Paralepa poole, lühemat jalutuskäiku planeeriv külastaja suundub siit aga tagasi Väikese viigi kaldale ning võtab kursi Promenaadi poole tagasi.

Sihtgrupid, kes külastavad Kastinina piirkonda on samuti sarnased Vasikaholmi sihtgruppidele. Siin on võimalik liikuda ratastooliga, tegeleda tervisespordiga, veeta aega lastega, imetleda vaadet ning jälgida loodust.

6.8.2. Kastininal vajalikud tööd
•	Haljastuse kujundamine – kuna Kastinina funktsioon rannapromenaadi ühe osana on olulisem supelrannast, tuleb ka haljastuse kujundamisel lähtuda dekoratiivsest sobivusest. Arvestada tuleb vähemalt kahte liiki haljastusega.
o	Haljastus tänava ja rannaala vahel;
o	Haljasala/pargi väljaehitamine Lahe ja Vaikse Kalda tänavate vahelisel alal;
o	Haljastus rannaala liigendamiseks ning looduslike tuule /päikesevarjude tekitamiseks.
•	Kaldakindlustusega kallasrada (sillutatud või pinnatud kitsas rannaäärne jalakäijate tänav) kulgeb mööda senist rannajoont Õhtukalda tänavani muutes läbitavaks/ promeneeritavaks kogu linna läänepoolse ranna Vasikaholmist Haapsalu vaksalini. Kaldakindlustuste/promenaadi väljaehitamisel peab vajadusel sarnaselt Promenaadiga kasutama traditsioonilist, põllukivi lõhikutest laotud kaldarinnatist ning sobivat valgustust.
•	Kastininale planeeritakse mitmesuguseid väikevorme, nagu tuuleteemaline skulptuur, istumiskohad jne. 
•	Kastininale rajatakse parkimisala.
•	Kastininale rajatakse kemps ja muud vajalikud vahendid külastajate teenindamiseks.

6.9. Wiedemanni park ja Õhtu kalda pikendus raudteetammile.

Käesoleval ajal suundub Õhtu kallas Kalda tänavale ja sealt edasi läbi elamukvartali Paralepa suunas Kiltsi teele (Ungru teele). Paralepa näol on tegemist Haapsalu populaarseima ja suurima supelrannaga. Paralepas paikneb ka spa-hotell Fra Mare, rannamets on varustatud korraliku teedevõrguga, mis võimaldab seda kasutada nii jalutuskäikude ja ajaviite kui ka tervisespordi harrastamiseks. Sellest tulenevalt on oluline, et käesolevas strateegias kirjeldatud uute rajatavate kallasteede viimane lõik suunduks loomuliku ja selge jätkuna Paralepa kallasteele.

Tegemist on küllalt suuremahulise projekti osaga, kuna sisuliselt puudub Õhtu kalda ja Paralepa kallasraja vahel kasutatav otsetee. Samas on head eeldused promenaadi jätkamiseks olemas, sest tegevuse lõpetanud Haapsalu raudtee üks haru suundub üle Kiltsi tee põhja suunas. Sisuliselt on see võimalus ühendada raudteetamm tänavaga, täites 120 meetrise lõigu madalat ja kinni kasvanud ala, luues Päikese promenaadi. Sel juhul ääristab linna läänepoolset kallast samuti ca 2 km pikkune promenaad, sarnaselt idakaldale.

Kastinina ja Kiltsi tee vahelisele alale jääb paar haljasala (Wiedemanni park, Ernst Enno park), mille rakendamine liigendab ja mitmekesistab Päikese promenaadi.

6.9.1. Kuuluvus, sidusus ja sihtgrupp
Kastininalt Paralepa poole liikudes jõutakse Wiedemanni parki. Pargist saab alguse järgmine kergliiklustee, mis viib mööda kallast raudteejaamani. Wiedemanni park ning pikendus raudteetammile kuuluvad järgmistesse pakettidesse:
•	Tervisesportlase promenaad
•	Talvine promenaad
•	Kultuurisõbra promenaad
•	Loodussõbra promenaad
•	Õhtuse jalutuskäigu promenaad

Wiedemanni park ning pikendus raudteetammile on siiani üks vähim kasutatud rannaala. Kergliiklustee korrastamine, valgustamine ning haljastusalade korrastamine/rajamine toovad puhkajaid piirkonda juurde. Piirkond on rannaala loogiline jätk mööda mereäärt, mis annab võimaluse jõuda raudteejaama, Paraleppa või vajadusel tagasi kesklinna.

Peamised sihtrühmad ala kasutamisel on tervisesportlased nii suvel kui talvel, kultuurisõbrad, loodusesõbrad ning jalutajad.

6.9.2. Haljasaladel vajalikud tööd
•	Pargi haljastus – arvestades promenaadi/kallasraja sidumist nimetatud haljasaladega tuleb arvestada suurema liiklusega läbi parkide. Sellest tulenevalt vajab olemasolev haljastus korrastamist ja osaliselt ka asendamist.
•	Skulptuuride paigaldamine / korrastamine
•	Valgustus ja teekatted – sarnaselt teistele parkidele/haljasaladele võiks siingi kasutada traditsioonilist teekatet liiva ja peene kruusa segu näol. Valgustuse lisamisel või ümber korraldamisel tuleb kaaluda, milline on parim stiil ja millised on parimad valgustusliigid (kõrgvalgustus, madal või maasse süvendatud) ning läheneda kompleksselt.

6.9.3. Õhtu kalda pikendus raudteetammile
•	Teetammi ja teekatte ehitus – osa tulevasest promenaadist kulgeb küll raudteetammil, kuid samas tuleb vähemalt 120 meetrit kallastee tammi ehitada täies mahus. Teetammi kindlustamiseks kasutatakse traditsioonilist, põllukivi lõhikutest laotud kaldarinnatist, ebasobiv on kasutada monteeritavaid või kohapeal valatud betoonelemente.
•	Roostiku puhastamine – uue promenaadi ja kalda vahele jääb roostik, mis tõenäoliselt on ka osaliselt lindude pesitsemisala. Tee valmimisel tuleb puhastada ka roostik ja muuta see vaadeldavaks loodushuvilistele sarnaselt Tagalahes asuvatele roostikele.
•	Paralepa oja sild/Haapsalu vaksali ülekäik. Eelpool kirjeldatud suubumisel Paralepa kallasrajale on planeeritud ehitada korralik jalakäijate sild üle Paralepa oja. 
•	Jaamahoone valmis 1906-1907. Kompleks sai tavaliselt suurlinnadele omase ülipika perrooni pikkusega 100 sülda, mis ainulaadse nähtusena oli tervikuna kaetud katusega. Historitsistlikus stiilis ehitatud jaamahoone koosneb suurest reisijatehoonest, suvekohvikuna mõeldud galeriist ja keiserlike ruumidega Imperaatori paviljonist, mida seob perroon. Jaamahoone arengut käesolev strateegia ei kätke.

6.10. Paralepa rand

6.10.1. Ajalugu
Paralepa rand on kasutusel ujumiskohana pikema aja jooksul. Paralepa rannast, kui ametlikust supluskohast hakati rääkima eelmise sajandi kahekümnendatel.  Tolleaegses ajalehes kirjutati:
…Kui meeleldi sibliksid kostüümitarid rannaliival, vallatleksid lainekuhjadega, hüppaksid rõõmutuhinas paradiisi eeskottagi. Ja pealegi uues plääshis… Niisugust imevärki tahab linn soetada sinetavast Paralepa lehmakarjamaast. Pidavat tulema kõige moodsam ja ehtsam supelrand, ilusam kui unistus ja korralikum kui linnavalitsuse asjaajamine. Ujumiskabiinid, kuurkasiino, tennisväljad, kaklemisplatsid – niisugune tore plääsh tulevat sinna, kus mullu alles Päits ja Punu tegid ''ammuu'' ja 
talleke lõi kepsu….

Aastatel 1934–1935 korrastati Paralepa randa. Rannahoone rajati 1965 aastal.

6.10.2. Tänapäev
Tänapäeval on Paralepa rand ja parkmets Haapsalu põhiline virgestusala. Rannas on olemas hädavajalik infrastruktuur, alates jalgteedest ja riietuskabiinidest kuni laste mänguplatsideni. Paralepa olulise osa moodustab looduskaitse alune mets, kus asuvad märgistatud liikumise –ja suusarajad.  Parkla on  välja ehitamata ja ei ole piisavalt ruumikas. Alates 1997 aastast tegutseb Fra  Mare sanatoorium, mida külastab suurel hulgas terviseturiste aasta ringselt. Paralepa linnapoolses servas tegutseb skatepark. 

6.10.3. Kuluvus, sidusus ja sihtgrupp
Paralepa ja Paralepa rand, asudes Haapsalu linna lõunaosas on viimane aktiivselt kasutatav rannaala Haapsalus. Paralepa rannaala ja Ungru tee vaheline ala kuni linna piirini  jääb juba looduskaitsealune metsana linna parkmetsaks.

Paralepa rand seob Haapsalu kaldaala juba kaugemate, linnast välja jäävate  objektidega, nagu näiteks Ungru loss, Kiltsi lennuväli ning Rohuküla sadam. Paralepa ranna ülepiirilisest sidususest tulenevana võiks Ridala vald Paralepa parklasse paigaldada infotahvli – sellel oleks suvisel ajal kindlasti suurel hulgal lugejaid.

Paralepa rand hõlmab järgmisi kaldaala tootepakette:
•	Ratastoolipromenaad
•	Tervisesportlase promenaad
•	Laste promenaad
•	Gurmaani promenaad
•	Loodussõbra promenaad

Ratastoolipromenaadi moodustavad Paralepa rannateed ning liikumisrajad. Paralepa rannas  moodustavad kindla külastajate hulga Fra Mare külastajad, kelle hulgas on ka tihti liikumispuudega inimesi. Nii Fra Mare külastajad, kui ka linna poolt Paralepa poole liikuvad ratastoolis inimesed peavad saama turvaliselt üle Jaama ülesõidu ning üle Jaama oja silla. Paralepa parkla projekteerimisel tuleb arvestada liikumispuudega inimeste vajadusi.

Tervisesportlase promenaadi moodustavad:
a)	kergliiklusteed, mis on asfaltkattega ning sobivad nii jalutajale, jalgratturile, kui rullsuusatajale – uisutajale. Kergliiklusteede planeerimisel peab silmas pidama nende erinevat kasutatavust, seda nii teede laiuse, kui märgistuse osas.
b)	Terviserajad mis sobivad liikumiseks nii suvel kui talvel. Oluline on tagada inimeste turvalisus ning kasutamise hooaja pikenemine, seda eelkõige liikumisradade valgustamise teel.

Laste promenaadiks muudab Paralepa eelkõige supelrand. Madal ja soe vesi tagavad ohutu ujumise ning lastele suunatud väikevormid mitmekülgse tegevuse võimaluse.
Gurmaani promenaadi teeb Paralepast Fra Mare restoran, mis on kuulus oma hea köögi ja mitmekülgse menüü poolest. Loodussõbrale on kindlasti hea võimalus nautida kaunist männimetsa Paralepa liikumisradadel.

Paralepa kaldaala on laialdaste võimalustega. Nii ongi tegemist ka laialdase sihtgrupiga. Sihtgrupiks ongi nii lihtsalt supleja, kui ka tervisesportlane, nii lastega pere, kui pensionär.

6.10.4. Vajalikud tööd Paralepa rannas
a)	Uue Jaama oja silla ehitamine. Seni olemasolev sild on täielikult amortiseerunud ving vajab uuesti ehitamist.
b)	Parkla laiendamine ja väljaehitamine – seal hulgas parkla rajamine, välisvalgustus, telkimisplatside ja karavanide parkla rajamine (kämpinguala).
c)	Terviseradade valgustamine ja korrastamine (viidastamine).
d)	Kergliiklusteede renoveerimine ja ehitamine. Teekatte parendamine, pinkide paigaldamine, truupide paigaldamine.

7. Prioriteedid

7.1. Kaldaala arendamisel lähtutakse kompaktse  piirkonna tervikliku väljaarendamise põhimõtetest. 
7.2. Kaldaala erinevate piirkondade arendamise prioriteetsus tuleneb:
-	piirkonna praegusest otstarbest;
-	piirkonna praegusest külastatavusest;
-	piirkonna olulisusest sidususe loojana;
-	investeeringu prioriteetsusest linna arengukavas;
-	investeeringute ettevalmistamise keerukusest ja töömahukusest.
7.3. Kaldaala arendamisel käsitletakse eelisjärjekorras üksikobjekte, mis :
-	on praegu külastusotstarbelistena kasutuses;
-	on suurema külastatavusega;
-	seovad kaldaala piirkondi omavahel või linnaruumiga;
-	on prioriteetsetena juba märgitud linna arengukavas;
-	on hõlpsamini arendamiseks ette valmistatavad.
7.4. Kaldaala arendamisel arendatakse esmajärjekorras välja järgmised piirkonnad:
-	Vasikaholm , Kastinina
-	Väikese viigi ümbrus – Vaikne kallas
-	Õhtu kalda pikendus raudteetammile 
-	Paralepa rand
Teises järjekorras arendatakse välja:
-	Aafrika rand 
-	Krahviaed 
-	Promenaad, Kuursaal 
-	Wiedemanni park
7.5. Kaldaala arendamisel arendatakse kolmandas järjekorras välja järgmised piirkonnad:
-	Krahviaia ühendus Aafrika rannaga
-	Tennisekeskus
-	Tšaikovski puiestee e. Šokolaadi promenaad
-	Kastinina ja Õhtu kalda vaheline ala 
-	Bürgermeistri holm 
7.6. Kaldaala arendamisel arendatakse neljandas järjekorras välja järgmised piirkonnad:
-	Suurholm 
-	Krimmi holm 

8. Turunduse  lähtealused

8.1.	Kaldaala turundamiseks koostatakse eraldiseisva dokumendina turundusstrateegia ja turustusplaan.
8.2.	Kaldaala turundamisel lähtutakse eelkõige kaldaala terviklikkusest ning ühtsetest tootepakettidest, mitte aga üksikutest objektidest.
8.3.	Turundussõnum koostatakse lähtudes sihtgrupi vajadustest ja ootustest.  
8.4.	 Turunduses kasutatakse kõiki erinevaid kanaleid. Lisaks statsionaarsetele infopunktidele, messidele, kirjutavale pressile, televisioonile ja raadiole ja internetile arendatakse välja kaldaala infopunktid Kuursaali paviljonis ja vaatepunktis viigi ääres.  
8.5.	Turundamisel kasutakse järgmisi terviklikkust rõhutavaid ja  tootepakettidele omaseid märksõnu ja sümboleid:
5.1.1.	Haapsalu - merelinn
5.1.2.	Haapsalu – promenaadide linn;
5.1.3.	Päike tõuseb ja loojub merre;
5.1.4.	Ratastooli rand; 
5.1.5.	Ratastooli promenaad;
5.1.6.	Lastepromenaad;
5.1.7.	Haapsalu kaunid kaldapuiesteed;
5.1.8.	Parkide pärg ümber Haapsalu;
5.1.9.	Rändlindude risttee;
5.1.10.	Paadisadamate promenaad;
5.1.11.	Haapsalu – purjeparadiis;
5.1.12.	Paadiga Tagalahele ja laidudele;
5.1.13.	Talvepromenaad;
5.1.14.	Uiskudega merejääle;
5.1.15.	Tervisesportlase promenaad;
5.1.16.	Gurmaani promenaad;
5.1.17.	Haapsalu – kaunite kunstide linn;
5.1.18.	Kunstnike promenaad
5.1.19.	Kontserdid Haapsalu  kaldapealsel … jne