Title: HAAPSALU LINNAVALITSU
Author: Kristel Jupits
Last saved by: Asta Urb
Company: Haapsalu Linnavalitsus

K O R R A L D U S

Haapsalu,				15. juuni 2006 nr 478

Ettepanek Haapsalu Linnavolikogule
Ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise 
eeskirja uue redaktsiooni kinnitamiseks

Seoses ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise nõuete muutmisega seadusandluses on vajalik kinnitada uus ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni kasutamise eeskiri ning juhindudes ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni seaduse § 8 lg 4, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse  § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 37, § 23, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 43, § 35 lg 1 p 1, § 63 ja haldusmenetluse seadusest Haapsalu Linnavalitsus

k o r r a l d a b:

1.	Teha Haapsalu Linnvolikogule ettepanek kinnitada „Ühisveevärgi ja  -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri” (lisatud).
2.	Tunnistada kehtetuks Haapsalu Linnavolikogu 30.11.2001 määrus nr  22.
3.	Korraldus teha teatavaks AS Haapsalu Veevärk (Haava 32, 90510 Haapsalu) korralduse koopia saatmisega posti teel.
4.	Korraldus jõustub avalikustamisega linnavalitsuse fuajees.
5.	Korralduse peale võib esitada halduskaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul korralduse teatavakstegemisest.

Martin Schwindt
Aselinnapea				Erko Kalev
				Linnasekretär

								Lisa
							Haapsalu Linnavalitsuse 15.06.2006
							korraldusele nr 478 

ÜHISVEEVÄRGI JA-KANALISATSIOONI KASUTAMISE EESKIRI

§ 1. Eeskirja reguleerimisala

(1) Käesolev eeskiri reguleerib Haapsalu linna territooriumil asuvate kinnistute veega varustamise ning kinnistute reovee ärajuhtimise ja puhastamise korraldamist ühisveevärgi-ja kanalisatsiooni kaudu ning sätestab veevarustuse-ja kanalisatsiooniteenuseid osutava vee-ettevõtja, Haapsalu Linnavalitsuse ning ühisveevärgi ja-kanalisatsiooniga liitunud kliendi (abonent) õigused ja kohustused.

§ 2. Mõisted

1) ühisveevärk ja-kanalisatsioon (edaspidi ÜVK) - ehitiste ja seadmete süsteem, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või reovee ärajuhtimine ning mis on vee-ettevõtja hallatav või teenindab vähemalt 50 elanikku. 
2) liitumispunkt – ÜVK omaniku või valdaja määratud ÜVK ühenduskoht kinnistu veevärgi või kanalisatsiooniga. Liitumispunkt asub avalikul maal kuni üks meeter väljaspool kinnistu piiri. Liitumispunkt on ÜVK oluline osa. Kui liitumispunkti ei ole võimalik määrata eelnimetatud tingimustel, määratakse liitumispunkt ÜVK omaniku või valdaja ja kinnistu omaniku või valdaja kokkuleppel.
3) klient (abonent) – kinnistu omanik või valdaja, hoonestusõiguse alusel maakasutaja või ehitise või vallasasja omanik või valdaja, kelle kinnistu veevärk või kanalisatsioon on ühendatud ÜVK-ga vastava toruühenduse kaudu ja kellega vee-ettevõtja on sõlminud teenuse (abonent)lepingu ühisveevärgivee võtmiseks ja reovee ärajuhtimiseks.
4) kinnistu – käesolevas eeskirjas kasutatud kinnisturaamatuseaduse § 5^1 (p 1,2) sätestatud tähenduses, s.t. kinnisturaamatusse iseseisva üksusena kantud kinnisasi, samuti kohaldatakse seda mõistet ka hoonestusõiguse alusel kasutatava maa ja ehitise kui vallasasja juurde kuuluva maa suhtes kinnistuga võrdsetel alustel.
5) kinnistu veevärk – liitumispunktist alates kinnistu veevarustuse korraldamiseks paigaldatud veetorustik, s.h. ka veemõõdusõlm ning ehitise siseveevärk.
6) kinnistu kanalisatsioon – liitumispunktist alates kinnistu kanaliseerimise korraldamiseks paigaldatud kanalisatsioonitorustik, s.h. ka reovee mõõdusõlm (kui on kokku lepitud) ning ehitise sisekanalisatsioonisüsteem.
7) veemõõdusõlm ja reovee mõõdusõlm – vee-või reovee mõõtmiseks ette nähtud vee-või reoveearvesti koos nende juurde kuuluva armatuuriga, mis koos moodustavad tehnilise sõlme.
8) vee-või reovee mõõdukaev – soojustatud ja hermeetiline kaev, kus asub vee-või reovee mõõdusõlm.
9) ÜVK kaitsevöönd – ÜVK ehitisi ümbritsev maa-ala, õhuruum või veekogu, kus kinnisasja kasutamist on kitsendatud ÜVK ehitiste kaitse ja ohutuse tagamiseks. ÜVK kaitsevööndi ulatus on kehtestatud keskkonnaministri määrusega.
10) paisutuskõrgus – kõrgus, mille puhul on tagatud kinnistult lähtuva reovee äravool ühiskanalisatsiooni ilma üleujutusriskita.
11) liitumine – kinnistu veevärgi ja/või kanalisatsiooni ühendamine ÜVK-ga veevarustuse- ja/või kanalisatsiooniteenuse saamiseks.
12) liitumistasu – ühekordne tasu, mis tuleb kinnistu omanikul maksta ÜVK omanikule või valdajale Haapsalu Linnavolikogu poolt kehtestatud korras ja tingimustel kinnistu veevärgi ja/või kanalisatsiooni ühendamiseks ÜVK torustikega. Liitumistasuga tagatakse: 
- ÜVK arendamine vastavalt ÜVK arendamise kavale;
- ÜVK ehitiste ja seadmete vastavus nõuetele;
- keskkonnakaitse tingimuste täitmine;
- põhjendatud tulukus.
13) peatoru – ÜVK torustik, mille kaudu toimub kinnistute veega varustamine või kinnistutelt reovee ärajuhtimine.
14) ühendustoru – kinnistu veevärki veega varustav toru (peatorult kuni liitumispunktini) või kinnistu kanalisatsioonist reovett vastuvõttev (alates liitumispunktist kuni peatoruni) toru.
15) sisendustoru – kinnistu veetorustiku lõik liitumispunktist veearvestini.
16) peakraan – viimane sulgemisseade ühendustorul enne kinnistu veevärki, asub reeglina liitumispunktis.
17) purgimine – tekkekohast äraviidud reovee ja/või fekaalide laskmine ühiskanalisatsiooni.
18) purgimissõlm – tehniline sõlm purgimiseks.
19) vaatluskaev – avatava luugiga ning voolurenniga kaev kanalisatsioonitorustikul.
20) kontrollkaev – vaatluskaev, mille kaudu toimub kinnistult lähtuva reovee visuaalne kontrollimine ning reoveest proovide võtmine nende edasiseks laboratoorseks analüüsimiseks.
21) vääramatu jõud – sündmus või toiming, mis ei allu poolte tahtele (üleujutus, torm, paduvihm, pakane, õigusaktide muudtused jne) või pikaajaline ja üldine elektrikatkestus.
22) ÜVK avarii – ÜVK ehitiste ja seadmete purunemine või seiskumine, mille tagajärjel halveneb või katkeb klientide veega varustamine ja nendelt reovee ärajuhtimine või saavad ohustatud inimesed ja ehitised või ohustatakse looduskeskkonda.
23) sademevee kanalisatsioon – rajatised ja seadmed sademe-ja drenaažvee ning muu pinnase-ja pinnavee ärajuhtimiseks ja puhastamiseks.
24) teenuseleping/abonentleping – ÜVK omaniku või valdaja ja kliendi vahel sõlmitud leping veevarustuse-ja/või kanalisatsiooniteenuse osutamiseks.
25) arvestusperiood – veevarustuse- ja/või kanalisatsiooniteenuse osutamise periood, mille kohta esitatakse kliendile arve. Arvestusperioodiks on üldjuhul kalendrikuu.
26) volitatud isik – Haapsalu Linnavolikogu otsusega volitatud isik, kellele on antud õigus kontrollida kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni.
27) reovesi – üle kahjutuspiiri rikutud ja enne suublasse juhtimist puhastamist vajav vesi.
28) sademe-ja drenaaživesi ning muu pinnase- ja pinnavesi (sademevesi) – sademetena maapinnale langenud ning ehitiste, s.h. kraavide abil kogutud ja suublasse suunatud vesi.
29) vee-ettevõtja – Haapsalu Linnavolikogu poolt määratud eraõiguslik juriidiline isik, kes varustab kliendi kinnistu veevärki ühisveevärgi kaudu veega, mis peab vastama kehtestatud nõuetele, või korraldab kliendi kinnistu kanalisatsioonist reovee ärajuhtimist ning, kes on ÜVK omanik või valdaja.

§ 4. Üldnõuded

(1) Haapsalu linna territooriumil korraldab ÜVK kaudu veevarustuse ja reovee teenuse osutamist Haapsalu Linnavolikogu poolt määratud vee-ettevõtja.

(2) Klientidel on õigus saada ühisveevärgist vett ja juhtida ühiskanalisatsiooni reovett vastavalt vee-ettevõtjaga sõlmitud teenuslepingule. Vahetut ühendust ÜVK-ga mitteomavate veekasutajatega sõlmitakse teenuseleping erandkorras, mis eeldab kokkulepet kliendi, vee-ettevõtja ning kinnistu, mida läbivad kliendi torustikud, omanikuga. Neile vahendatakse ÜVK teenuseid kliendi poolt vastavalt nende omavahelisele kokkuleppele. Ühekordset või lühiajalist veekasutust või reovee kanaliseerimist võib vee-ettevõtja lubada tähtajalise teenuselepingu alusel.

(3) Kui maa on kaasomandiks, sõlmib vee-ettevõtja teenuselepingu kaasomanike enamuse otsuse alusel nende volitatud esindajaga vastavalt asjaõigusseaduse §-le 72.

(4) Kui mitme kinnistu või kinnistute grupi veega varustamine ühisveevärgist ja/või reovee kanaliseerimine ühiskanalisatsiooni toimub mitmele kinnistule või kinnistute grupile nende kokkuleppel ühe teenuselepingu alusel, on tegemist ühe kliendiga ning kõiki vee- ja kanalisatsioonitorustikke ning muid rajatisi ja seadmeid pärast liitumispunkti käsitletakse kui kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni.

(5) Õigus teostada kontrolli kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni, kliendi veekasutuse ning ühiskanalisatsiooni juhitava reovee üle on volitatud isikul ja vee-ettevõtjal vastavalt teenuselepingu tingimustele.

(6) Vee-ettevõtja ei tohi avalikustada kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ehitiste ja seadmete ning veekasutuse ja reovee kanaliseerimise kontrollimisel saadud teavet, mis ei ole seotud käesolevas eeskirjas, samuti teistes antud valdkonna kohta käivates õigusaktides toodud nõuete rikkumisega või ohuga ÜVK-le. Avalikustada võib andmeid kliendi veetarvituse ja kanaliseeritava reovee koguse ning reostuse kohta.

(7) Käesoleva eeskirja alusel ettenähtud juhtudel vee-ettevõtja poolt kliendile vee andmise ja/või kinnistu reovee kanaliseerimise lõpetamisega tekitatud kahjude eest ei vastuta vee-ettevõtja. Vee andmine ja/või reovee kanaliseerimine taastatakse pärast sulgemise põhjuste kõrvaldamist ja sellega vee-ettevõtjale tekitatud kulude hüvitamist. Omavolilised ühendused taasavamisele ei kuulu.

(8) Kliendile vee andmise ja/või reovee kanaliseerimise sulgemine võib toimuda pärast kliendi sellekohast kirjalikku teavitamist vee-ettevõtja poolt vastavalt käesolevas eeskirjas sätestatule. Erandjuhtudel, on vee-ettevõtjal õigus klientidele vee andmine ja/või reovee kanaliseerimine sulgeda ette teatamata.

(9) Vee-ettevõtja ei vastuta kliendile vee andmise ja/või reovee vastuvõtu vähenemisest või katkemisest ning üleujutustest põhjustatud võimalike kahjude eest, kui see on toimunud vääramatu jõu tõttu.

(10) Vääramatu jõu tagajärjel tekkinud vee andmise ja/või reovee ärajuhtimise katkemisel teostab kliendi veega varustamist ja/või reovee ärajuhtimist vee-ettevõtja vastavalt Haapsalu Linnavalitsuse korraldustele.

(11) Vee-ettevõtjal on õigus piirata või katkestada kliendile vee andmine ja/või reovee vastuvõtt avariiliste ja plaaniliste remonttööde korral. Avariiliste tööde puhul teavitatakse kliente tööde alustamisel vahetult enne tööde alustamist. Plaaniliste tööde puhul on etteteatamisaeg vähemalt 3 kalendripäeva. Teavitamine peab olema korraldatud läbi massiteabevahendite.  

(12) Veekatkestuse korral remonttööde tõttu üle kümne tunni tagab vee-ettevõtja elumajade juurde ajutise veevõtu võimaluse elanike esmasteks vajadusteks, samuti tervishoiu-, õppe- ja kasvatusasutuste joogi- ja olmevee vajaduse rahuldamise.

(13) Reovee ja fekaalide purgimisel võib kasutada ainult selleks ettenähtud reoveepuhasti purgimissõlme.

(14) ÜVK vigastamise korral on isikutel, kelle lasub vastutus vigastuste tekkimise eest, kohustus hüvitada tekitatud kahju, sealhulgas sellega kaasneva veekao ja keskkonnakahjude eest. Veekao suurus arvutatakse vee-ettevõtja poolt veevoolu ristlõike pinna, kiiruse ja veevoolu kestvuse järgi või kontrollmõõtmise teel. Kahju hüvitamise kohustust ei rakendata kui esinevad vastutust välistavad asjaolud, mis on sätestatud Eesti Vabariigi seadusandluses.

(15) ÜVK kahjustuse või avarii korral, v.a. käesoleva paragrahvi lõikes 7 toodud juhtudel, taastab HVV klientidele vee andmise ja reovee ärajuhtimise hiljemalt 24 tunni jooksul.

§ 5. Omandi piiritlemine 

(1) ÜVK ning kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni vahelise piiri määrab liitumispunkt.

(2) Liitumispunktiks veevärgil on peakraan avalikul maal, mis kuulub ühisveevärgi hulka. Nõuetekohase liitumispunkti väljaehitamiseni on liitumispunktiks ühenduspunkt peatorul, kui vee-ettevõtja ja klient ei ole kokku leppinud teisiti.

(3) Liitumispunktiks kanalisatsioonitorustikul on kinnistupoolseim vaatluskaev avalikul maal enne kinnistu piiri, kui vee-ettevõtja ja kinnistu omanik või klient ei ole kokku leppinud teisiti. Nimetatud vaatluskaev kuulub ühiskanalisatsiooni hulka. Kui hoone kanalisatsiooni väljalaskude kogumistorustik on kinnistu hoonestamata ala piiratuse tõttu paigaldatud väljapoole kinnistut tänavale, loetakse liitumispunktiks vaatluskaev, millest toimub äravool peatorusse. Krundistamata hoonestuse puhul on liitumispunktiks elamute puhul viimane vaatluskaev, millest torustik siseneb hoonesse.

(4) Kui ÜVK peatoru läbib kinnistut ja sellest hargneb torustik ehitisse, on liitumispunktiks veetorul peakraan või peatorule kõige lähem sulgur, kanalisatsiooni liitumispunktiks aga peatorul hargnemiskohas asuv vaatluskaev.

(5) Olemasoleva hoonestusega krundistamata aladel viiakse ala krundistamisel ÜVK piiritlus kooskõlla krundistatud alade piiritlusega. Kinnistu piiride muutmisel või kinnistu tükeldamisel täpsustatakse ka ÜVK piiritlust. Kui eeltooduga kaasneb ÜVK ümberehitamise vajadus, esitab vee-ettevõtja vastavad nõuded detailplaneeringu või krundijaotusplaani läbivaatamisel.

(6) Kui vee-ettevõtja või kinnistu omanik või klient taotleb liitumispunkti ümberehitamist, toimub see taotleja kulul.

(7) Kruntide suuruse ja piiride muutmiseks detailplaneeringuta, kui muudetaval alal asuvad ÜVK-ga ühendatud rajatised, tuleb olemasolevate kinnistute omanikel see eelnevalt kooskõlastada vee-ettevõtjaga. Kui sellega seoses tekib vajadus ÜVK ümberehituseks, väljastab vee-ettevõtja tehnilised tingimused koos teostustähtajaga. Kui kinnistu omanik ei järgi eeltoodut või ei pea kinni teostustähtajast, on vee-ettevõtjal õigus. vee andmine ja/või reovee kanaliseerimine sulgeda.

(8) Kuivendusdrenaaž, sademevee restkaev koos äravoolutoruga ja muud sellised reovee ärajuhtimise rajatised ei kuulu ühiskanalisatsiooni hulka. 

(9) Liitumispunktid fikseeritakse kirjalikult koos skeemiga piiritlusaktis, mis on teenuselepingu lahutamatu osa.

§ 6. Teenuste maksumus

(1) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste hind kliendile moodustub abonenttasust, tasust võetud vee eest ning tasust reovee ärajuhtimise ja selle puhastamise eest.
(2) Klient tasub veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste eest vee-ettevõtjale Haapsalu Linnavalitsuse poolt kehtestatud hindade ja tingimuste alusel vastavalt kliendi ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud teenuselepingule.

(3) Ühiskanalisatsiooni kaudu avalikelt teedelt, tänavatelt ja väljakutelt sademe- ja drenaaživee ning muu pinnasevee ärajuhtimise ja puhastamise kulud ning ühisveevärgil asuvatest tuletõrjehüdrantidest kahjutule tõrjumiseks, teisteks päästetöödeks ja õppusteks ning hüdrantide katsetusteks kasutatava vee eest tasutakse vee-ettevõtjale vastavalt Haapsalu Linnavalitsuse ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud halduslepingule.

(4) Veevarustuse ja heitvee ärajuhtimise teenuste hinnad kehtestab Haapsalu Linnavalitsus vastavalt Haapsalu Linnavolikogu poolt kinnitatud veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse hinna reguleerimise korrale.

§ 6. Veega varustamise nõuded ja tingimused

(1) Ühisveevärk on ette nähtud klientide varustamiseks veega, mille kvaliteet peab vastama õigusaktides kehtestatud joogivee kvaliteedinõuetele, samuti vee võtmiseks kahjutule tõrjumisel ja avalike veevõtukohtade veega varustamiseks.

(2) Vee-ettevõtja peab tagama nii ühisveevärki juhitava kui ka seal oleva vee kvaliteedi kontrolli. Vee-ettevõtja ei vastuta vee kvaliteedi muutuste eest kinnistu veevärgis.

(3) Peatorus tagatav veerõhk määratakse vee-ettevõtja poolt, lähtudes valdavast hoonestuskõrgusest ja võrgurajatiste tehnilisest lahendusest. Vee-ettevõtja garanteerib  ÜVK liitumispunktides veerõhu 2,5÷3,0 atm. Kui kinnistul vajatakse suuremat rõhku, tuleb rõhu tõstmine kliendil lahendada oma rõhutõsteseadmetega ja oma kulul.

(4) Ühisveevärgi vee kasutamist kastmiseks võib vee-ettevõtja piirata, kui see põhjustab häireid klientide olmeveega varustamisel. Vajadusel määratakse vee kasutamise tingimused kastmiseks teenuselepinguga.

(5) Ühisveevärgi tuletõrjehüdrantide korrashoiu eest vastutab vee-ettevõtja. Tuletõrjehüdrante kasutab Lääne-Eesti Päästekeskuse Läänemaa osakond (edaspidi päästeteenistus) kahjutule tõrjumisel ja vajadusel teistel päästetöödel. Neist võib muuks otstarbeks vett kasutada vaid vee-ettevõtja loal lepingu alusel. Hüdrantide kasutamine õppustel ja neist tarvitatav vee kogus tuleb vee-ettevõtjaga eelnevalt kooskõlastada, vastasel juhul loetakse veevõtt omavoliliseks.

(6) Sisendustoru võib paigaldada, remontida või asendada vee-ettevõtja või nendeks töödeks litsentsi omav ettevõtja vee-ettevõtja tehnilise järelevalve all. Sisendustorul ei tohi olla omavolilist veevõttu võimaldavat ühendust.

(7) Klient peab hoidma sisendustoru kohal oleva maa-ala toru kontrollimiseks ja remontimiseks juurdepääsetavana.

(8) Sisendustoru nähtava lekke ilmnemisel või vastava kahtluse olemasolul peab klient sellest kohe teatama vee-ettevõtjale.

(9)  Käesoleva paragrahvi lõikes 6 toodud nõuete eiramise, samuti sisendustoru lekke kohta koostab ülevaatust teinud vee-ettevõtja esindaja või volitatud isik sellekohase akti, mille alusel on vee-ettevõtjal õigus ette teatamata sulgeda vee andmine kinnistule.  Käesoleva paragrahvi lõikes 7 toodud nõuete eiramise, koostab ülevaatust teinud vee-ettevõtja esindaja või volitatud isik sellekohase akti, mille alusel on vee-ettevõtjal õigus ette sulgeda vee andmine kinnistule järgides eeskirjas sätestatud etteteatamist ühtaegu.

§ 7. Reovee ärajuhtimine

(1) Ühiskanalisatsioon ette nähtud ainult reovete kanaliseerimiseks.

(2) Torude paigalduskõrgus (sügavus) liitumispunktis ja reovee paisutuskõrgus on määratud ühiskanalisatsiooni tehnilise lahendusega ja antakse ühiskanalisatsiooniga liitujale teada tehnilistes tingimustes või kliendile teenuselepingus. Kui paisutuskõrgus ei ole määratletud, loetakse selleks kinnistu poolt esimese, ühiskanalisatsiooni juurde kuuluva vaatluskaevu kaane kõrgusest 10 cm võrra kõrgem tase. Kui see ei taga kinnistult reovee isevoolset või üleujutusriskita kanaliseerimist, tuleb reovee ümberpumpamine või paisutuskõrgusest allpool asuvate ruumide ja pindade kaitse üleujutuse eest lahendada kinnistu omanikul oma seadmetega ja omal kulul.

(3) Ühiskanalisatsioonist põhjustatud üleujutuste eest vastutab ja tekkinud kahju hüvitab vee-ettevõtja, välja arvatud eeskirja § 14 lg 7 ja lg 9 toodud juhtudel. Vee-ettevõtja ei vastuta kliendi kinnistul allpool reovee paisutuskõrgust paiknevate ehitiste, ruumide või pindade üleujutuse eest kanalisatsiooni kaudu.

(4) Reovett ja fekaale võivad vee-ettevõtja purgimissõlme purgida ainult vastavat tegevusluba omavad ettevõtjad.

(5) Ühiskanalisatsiooni on lubatud kanaliseerida ainult sellist reovett, mis ei kahjusta selle ehitisi ja on puhastusseadmetes puhastatav.

(6) Ühiskanalisatsiooni on keelatud kanaliseerida reovett, mis sisaldab:
1) põlemis- ja plahvatusohtlikke aineid;
2) torustikule kleepuvaid ja ummistusi tekitavaid aineid;
3) inimesele ja keskkonnale ohtlikke mürkaineid ja gaase;
4) radioaktiivseid aineid, raskmetalle;
5) inimestele ja keskkonnale ohtlikku bakterioloogilist reostust;
6) biopuhastusele toksiliselt mõjuvaid aineid;
7) bioloogiliselt raskesti lagundatavaid keskkonnaohtlikke aineid.

(7) Kanaliseeritava reovee temperatuur ei tohi olla kõrgem kui 40 °C ja pH madalam kui 6 ning kõrgem kui 9.

(8) Ühiskanalisatsiooni on keelatud lasta olmeprügi, ehitusprahti, tootmisjäätmeid, lund, lokaalsete puhastite jäätmeid jms, seda ka eelnevalt purustatud kujul.

(9) Reovee kanaliseerimisel on keelatud tekitada ühiskanalisatsioonis nii hüdraulilisi kui reostuslikke löökkoormusi.

(10) Ühiskanalisatsiooni juhitavas reovees olevate ohtlike ainete kontsentratsioonid ei tohi ületada piirväärtusi, mis on kehtestatud keskkonnaministri määrusega.

(11) Ühiskanalisatsiooni juhitud reovees sisalduvate reoainete lubatavad piirkontsentratsioonid kehtestab Haapsalu Linnavalitsus vee-ettevõtja ettepanekul.  Reoainete lubatud piirkontsentratsioonide kehtestamisel arvestatakse:
1) reovee väljalasule Tagalahte veeseaduse alusel kehtestatud nõudeid;
2) ühiskanalisatsiooni toimimise jätkusuutlikkust ja kaitset;
3) reoveepuhasti tehnilisi ja tehnoloogilisi võimalusi;
4) vee-ettevõtja  tootmispersonalile ohutute töötingimuste tagamist;
5) keskkonna- ja tervisekaitseteenistuste poolt kehtestatud täiendavaid nõudeid.
	
(12) Kui kliendi poolt ühiskanalisatsiooni juhitud reovesi ei vasta nõuetele, tuleb kliendi reovesi enne ühiskanalisatsiooni juhtimist puhastada kliendi lokaalsetes puhastusseadmetes, mis rajatakse kliendi kulul.
(13) Vee-ettevõtjal on õigus nõuda, et kanalisatsiooni ühendustorustik oleks ventileeritud läbi kinnistu kanalisatsiooni vähemalt ühe välisõhku avaneva ventilatsioonitoru kaudu.

§ 8. Omavolilised ühendused

(1) Omavoliliseks ühenduseks loetakse ühendust ÜVK-ga, mis on tehtud ilma liitumislepinguta või teenuselepinguta või  tehnilise järelevalveta vee-ettevõtja poolt.

(2) Omavolilise ühenduse tuvastamisel vee-ettevõtja poolt:
1) koostab vee-ettevõtja või volitatud isik sellekohase akti ning ühendus kuulub vee-ettevõtja poolt kohesele sulgemisele;
2) tuleb kliendil või kinnistu omanikul, kelle tarbeks ühendus tehti, vee-ettevõtjale hüvitada kahju vastavalt eeskirja § 9 lg 3, 4 ja 8 toodud arvutuskorrale ning lisaks tasuda ühenduse sulgemise kulud ja ÜVK rajatistele tekitatud kahju eest.

(3) Omavolilise ühenduse kestvus arvutatakse ajast, mil ühendus tehti. Kui vee-ettevõtjal pole seda küllaldaste tõendite puudumisel võimalik määratleda, loetakse omavolilise ühenduse  kestuseks üks aasta, veevõtu korral tuletõrjehüdrantidest üks kuu.

(4) Kui omavoliline ühendus tehti ajutisena mahutite täitmise või tühjendamise (purgimise) ajaks, tuleb ühenduse tegijal vee-ettevõtjale hüvitada kahju, mille arvutamisel lähtutakse täidetud või tühjendatud mahuti 15-kordsest mahust.

§ 9. Omavoliline veekasutus ja reovee kanaliseerimine
	
(1) Omavoliliseks veekasutuseks ja/või reovee kanaliseerimiseks loetakse tegevust kui:
1) vee-ettevõtjaga ei ole sõlmitud teenuselepingut;
2) on eemaldatud või rikutud torustikule, sulguritele, tuletõrjesüsteemile, vee- või heitveemõõdusõlme vee-ettevõtja pandud plommid, välja arvatud käesolevas korras ettenähtud juhtudel;
3) on eemaldatud või rikutud vee- või reoveearvesti taatlusplommid;
4) vee- või reoveearvesti on rikutud (ka külmumise või kuumenemise tõttu), arvesti näitu on moonutatud või arvesti on omavoliliselt eemaldatud;
5) on eemaldatud vee- või kanalisatsioonitorustiku sulgemiseks vee-ettevõtja paigaldatud sulgurid;
6) on avatud vee-ettevõtja poolt suletud peakraan või ühenduskraan;
7) kinnistu  veevärgi  sisendustorule on  monteeritud  omavolilist  veevõttu võimaldav ühendus;
8) vaatluskaevu kaudu toimub reovee või fekaalide purgimine ühiskanalisatsiooni.
	
(2) Omavolilise veekasutuse ja/või reovee kanaliseerimise ilmnemisel koostatakse vee-ettevõtja või volitatud isiku poolt sellekohane akt ning kinnistule vee andmise ja/või reovee kanaliseerimise võib vee-ettevõtja sulgeda ette teatamata. Eemaldatud plommide asendamise eest tasub klient või kinnistu omanik

(3) Omavolilise veekasutuse ilmnemisel tasub klient või kinnistu omanik vee-ettevõtjale hüvitust toru läbilaskevõime järgi avamis-, plommide eemaldamis-, rikkumis- või ühenduskohas arvestusega, et toru töötab kogu ristlõikega 24 tundi ööpäevas. Sealjuures võetakse vee kiiruseks torudes siseläbimõõduga 15 kuni 20 mm – 0,5 m/s, torudes siseläbimõõduga 25 kuni 40 mm – 1,0 m/s ning torudes siseläbimõõduga 50 mm ja suuremad – 1,5 m/s. Kui omavoliliselt kasutatud vett oli võimalik kanaliseerida ühiskanalisatsiooni, lisatakse hüvitusele tasu selle kanaliseerimise eest. Hüvituse arvutamisel lähtutakse vastavale reoveegrupile kehtestatud teenustasust reovee ärajuhtimise eest.
	
(4) Omavolilise reovee kanaliseerimise ilmnemisel tasub klient või kinnistu omanik vee-ettevõtjale hüvitust järgmiselt:
1) ühisveevärgist või muust veeallikast (sõltuvalt vee saamise kohast) suubuva veetoru siseläbimõõdu järgi vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 3 kohasele arvutuskorrale;
2) kanalisatsiooni survetorul asuva heitveearvesti, mõõdusõlme või nende plommide rikkumise puhul vastavalt käesoleva paragrahvi lõike 3 kohasele arvutuskorrale heitveearvesti siseläbimõõdu järgi;
3) sademe-, drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee kanaliseerimisel ühiskanalisatsiooni vastavalt eeskirja § 10 lg 5 toodud arvutuskorrale;
4) vaatluskaevu kaudu ühiskanalisatsiooni purgimise korral vastavalt eeskirja § 8 lg 4..

(5) Omavolilise veekasutuse ja/või reovee kanaliseerimise kestust arvestatakse päevani, millal vee-ettevõtja või volitatud isik võis veenduda omavolilise veekasutuse ja/või reovee kanaliseerimise lõpetamises, kuid mitte üle ühe aasta tagasi.
	
(6) Käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 3 nimetatud hüvituse määrasid võib vee-ettevõtja vähendada, lähtudes faktilistest tingimustest ja tehnilistest asjaoludest.

(7) Kui omavoliline veekasutamine ja/või reovee kanaliseerimine on tekkinud teenuselepingu lõppemise, lõpetamise või kinnistu omaniku vahetuse tõttu, on vee-ettevõtjal õigus sulgeda kinnistule vee andmine ja/või kinnistu reovee kanaliseerimine vastavalt eeskirja § 4 lg 8 sätestatule., kui teenuselepingu osapooled ei ole kokku leppinud teisiti.

(8) Omavolilise veekasutuse ja/või reovee kanaliseerimise juhtudel, mis ei mahu käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 3 nimetatud kriteeriumite alla, määratakse hüvitus volitatud isiku poolt vee-ettevõtja tehniliste arvutuste alusel.

(9) Omavoliliseks veekasutuseks ei loeta eeskirja § 6 lg 5 ja 6 toodud juhtusid tingimusel, et peeti kinni samas toodud nõuetest. Plommide tagasipaigalduse kulud eeskirja § 12 lg 9 toodud juhtudel kannab klient.

§ 10. Keelatud ühendused
	
(1) Kinnistu veevärk peab olema paigaldatud ja ühendatud ühisveevärgiga nii, et oleks takistatud reostunud või reostusohtliku vee, samuti ohtlike vedelike või gaaside tagasivoolamine või imbumine torustikuga ühendatud seadmetest või süsteemidest ühisveevärki (seda nii võrgu normaal- kui ka alarõhu korral). Kinnistu veetorustik peab olema kaitstud sinna kõrgetemperatuurilise vee või auru sattumise eest. Ühendusi, mis eeltoodut ei võimalda, loetakse keelatud ühendusteks.

(2) Keelatud ühendusteks on ka:
1) ühendused, mis võimaldavad ühisveevärgiga liitunud kinnistu veevärki juhtida vett teistest veeallikatest või veevarustussüsteemidest;
2) kinnistu veevärgi vahetu ühendamine kanalisatsioonitorustike, -seadmete ja -kaevudega, vedelike reservuaaridega (v.a joogivee reservuaarid), kõrgsurvekateldega, samuti tehnoloogilise seadmestikuga, milles kasutatakse tervisele ohtlikke aineid;
3) ühendused, mis võimaldavad reovee juhtimist sademevee kanalisatsiooni;
4) ühendused, mis võimaldavad sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee juhtimist reoveekanalisatsiooni.

(3) Keelatud ühenduse ilmsikstulekul koostab ülevaatust teostanud vee-ettevõtja esindaja või volitatud isik sellekohase akti.
	
(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja lõike 2 punktides 1 ja 2  toodud juhtudel võib vee-ettevõtja vee andmise kinnistu torustikku sulgeda ette teatamata. Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja lõike 2 punktides 1 ja 2  toodud juhtudel võib vee-ettevõtja reovee kanaliseerimise sulgeda vastavalt eeskirja § 4 lg 8.

(5) Keelatud ühenduste tuvastamisel on klient kohustatud vee-ettevõtjale hüvitama kahjud:
1) käesoleva paragrahvi lõike 2 punkt 3 toodud juhul vastavalt eeskirja § 9 lg 4 p 1 toodud arvutuskorrale;
2) käesoleva paragrahvi lõike 2 punkt 4 toodud juhul iga sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee vastuvõtu- või ühenduspunkti pealt (restkaev, kuivendusdrenaaži ühendus, maapinna kaldega korraldatud äravool vaatluskaevu, katuseäravool jne) summas, mis vastab 75 m^3 heitvee kanaliseerimise teenustasule kuus, sama ka erandkorras lubatud ühenduse eest;
3) käesoleva paragrahvi lõikes 5 toodud juhtudel kasutatakse arvutustes vastava reoveegrupi ärajuhtimise teenustasu määra ja ühenduse kestus määratakse eeskirja § 8 lg 3 kohaselt.
	
(6) Kui kliendi või kinnistu omaniku poolt keelatud ühenduse tegemise või nende muu süülise tegevuse tõttu on reostunud vesi ühisveevärgis või koormati üle ühiskanalisatsiooni rajatised, hüvitab sellest tulenevad kahjud klient või kinnistu omanik.

§ 11. Ajutised torustikud
	
(1) Vee-ettevõtja võib lubada tähtajalist veekasutust ja/või reovee kanaliseerimist ehituseks, tänavakaubanduseks ja kastmiseks tähtajalise teenuselepingu alusel.
	
(2) Ajutisi vee- ja/või kanalisatsioonitorustikke on lubatud ÜVK-ga ühendada vastavuses vee-ettevõtja poolt antud tehniliste tingimustega.
	
(3) Ajutiste torustike ehitamine, hooldus ja likvideerimine toimub tähtajalise teenuselepingu alusel taotleja poolt ja tema kulul. Kui ühendusi ÜVK-ga tähtaegselt ei likvideerita, võib seda teha vee-ettevõtja. Likvideerimisega kaasnevad kulutused kannab klient.
	
(4) Liitumispunktiks ajutise torustiku ja ÜVK vahel on nende ühinemiskohad. Veetoru ühinemiskohal peab olema sulgur ning vee-ettevõtja nõudmisel ka tagasilöögiklapp.
	
(5) Ajutiste torustike kohta kehtivad eeskirjas kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni kohta käivad nõuded ja kliendi kohustused. Ainult suvel kasutatavate torustike puhul ei pea järgima külmumisohuga seonduvaid nõudeid.
	
(6) Kui vesi saadakse ühisveevärgist, tuleb tähtajalise teenuselepingu taotlejal veekasutuse üle arvestuse pidamiseks paigaldada tema poolt ja kulul ajutisele torustikule vee-ettevõtja pool aktsepteeritud veemõõdusõlm.

§ 12. Nõuded kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile
	
(1) Kinnistu veevärk ja kanalisatsioon peavad olema paigaldatud vastavuses nende kohta käivate õigusaktide ja tehniliste normdokumentidega, samuti vee-ettevõtja poolt kehtestatud nõuetega.
	
(2) Kinnistu omanik ja klient on kohustatud:
1) kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni projekteerimis-, ehitus- ja remonttöödel kasutama litsenseeritud teostajaid;
2) tagama kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni korrasoleku ning vastavuse tehnilistele standarditele ja normidele ning käesolevale eeskirjale;
3) kasutama kinnistu veevärki ja kanalisatsiooni selliselt, et oleks tagatud kolmandate isikute veevärgi ja kanalisatsiooni ning ÜVK ohutus ning teenuselepingu täitmine;
4) tagama volitatud isikule ning vee-ettevõtja esindajale vaba juurdepääsu kinnistu veevärgile ja kanalisatsioonile. 
	
(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kohustuste mittejärgimisel on Vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmise kinnistule või kinnistu reovee kanaliseerimine järgides eeskirja 
§ 4 lg 8 sätestatud etteteatamistähtaegu. :

(4) Kinnistu omanik on kohustatud hoidma lume- ja jäävabad tema puhastusalal ja kinnistul olevad hüdrandikaevude ja peakraani luugid ning tagama juurdepääsud maapealsetele hüdrantidele, samuti hoolitsema peakraani luugi ja ÜVK tähissiltide säilivuse ning nähtavuse eest. Nimetatud objektide vigastustest ja kaotsiminekust teatama koheselt vee-ettevõtjale. 
	
(5) Keelatud on ühisveevärgi juurde kuuluvate sulgurite omavoliline avamine või sulgemine. Erandina on kliendil lubatud, teatades koheselt vee-ettevõtjale, sulgeda oma kinnistu peakraan, kui on ilmnenud leke kinnistu sisendustorust või on veemõõdusõlme armatuuri purunemise tõttu tekkimas uputus.
	
(6) Vee-ettevõtjal on õigus ÜVK avariide ja remonttööde korral kasutada kinnistu veevärki või kanalisatsiooni teiste kinnistute veega varustamiseks või reovee kanaliseerimiseks tingimusel, et see ei halvenda kliendi kasutustingimusi, kelle veevärki või kanalisatsiooni kasutatakse. Kliendile hüvitatakse tekkinud kulutused.
	
(7) Vee-ettevõtjal on õigus kinnistu veevärgil ja kanalisatsioonil plommida:
1) veearvestita tuletõrjesüsteemi sulgur ja hüdrant;
2) vee- ja/või reoveearvesti liitmik ja arvesti elektritoite ja -ülekande süsteem;
3) omavolilise või keelatud ühenduse sulgur;
4) kanalisatsioonitorustiku sulgur.
	
(8) Klient vastutab kinnistu veevärgil ja kanalisatsioonil asuvate plommide säilimise eest ning on kohustatud kohe teatama vee-ettevõtjale nende kadumisest või rikkumisest.
	
(9) Klient võib tuletõrjesüsteemi sulguritelt ja hüdrantidelt plomme ära võtta:
1) tuletõrjesüsteemi katsetamiseks peale eelnevat kooskõlastamist vee-ettevõtjaga;
2) kahjutule tõrjumiseks, millest ta on kohustatud vee-ettevõtjale teatama mitte hiljem kui 24 tunni jooksul pärast plommi eemaldamist.
 	
(10) Kui vee-ettevõtja on tuvastanud, et sademe- ja drenaaživesi või muu pinnase- ja pinnavesi satuvad infiltratsiooni või vee juurdevoolu tõttu või muul viisil suures ulatuses kinnistu reoveekanalisatsiooni, on vee-ettevõtjal õigus teostada vee kontrollmõõtmist. Kliendil või tema volitatud isikul on õigus jälgida kontrollmõõtmise teostamist. Kui infiltratsioon ja vee juurdevool leiab kontrollmõõtmistega kinnitust kannab vee mõõtmisega seotud kulud klient. Mõõtmisandmed on aluseks kanaliseeritava vee eest tasumisel, lähtudes vastava reoveegrupi  hinnast.
	
(11) Vee-ettevõtjal ja volitatud isikul on õigus kontrollida kliendi lokaalse reoveepuhasti toimimist ja selle töö tõhusust.

§ 13. Vee mõõtmine
	
(1) Kinnistu veevärk, mis on otseselt ühendatud ühisveevärgiga, peab olema varustatud veearvestiga, mis asub veemõõdusõlmes.
	
(2) Kinnistu piires tarbitav vesi peab üldjuhul tulema ühe veemõõdusõlme kaudu. Enam kui ühe veemõõdusõlme rajamine kinnistule ühisveevärgist vee võtmiseks võib toimuda erandina vee-ettevõtja loal.
	
(3) Veemõõdusõlm peab asuma hoones selle peatorupoolsel küljel kohe pärast sisendustoru suubumist hoonesse.
	
(4) Veemõõdusõlme ruum peab olema kuiv, valgustatud, temperatuur ruumis ei tohi langeda alla 4^oC.
	
(5) Veemõõdusõlme ruum tuleb hoida puhas ja korras ning juurdepääs veearvestile peab olema vaba.
	
(6) Kõrvaliste isikute juurdepääs veearvestile peab olema välistatud.
	
(7) Veemõõdusõlm paigutatakse vee-ettevõtja otsusel veemõõdukaevu, mille asukoht on kohe pärast sisendustoru suubumist kinnistule, kui:
1) hoones puudub veemõõdusõlme rajamiseks võimalus;
2) kinnistu on hoonestamata või seal puudub ruum, mis välistaks veearvesti külmumise;
3) sisendustorustik krundil osutub pikemaks kui 30 m;
4) sisendustorustik varustab veega mitut kinnistut või kinnistute gruppi või kinnistut läbi teise kinnistu.
	
(8) Veemõõdusõlme asukoht ja ehitus peavad vastama vee-ettevõtja esitatud tehnilistele tingimustele. Veearvesti paigaldab vee-ettevõtja, kui klient ja vee-ettevõtja ei ole kokku leppinud teisiti. Kliendi poolt paigaldatud veearvesti peab vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tehnilistele tingimustele.
	
(9) Veemõõdusõlme, kui see nõutaval kujul puudub, peab ehitama kinnistu omanik. Ehituse tehnilised tingimused väljastab vee-ettevõtja. Veemöödusõlme ehitamisest keeldumise korral on vee-ettevõtjal õigus teenuselepingut mitte sõlmida või olemasolev teenuseleping lõpetada.
	
(10) Veearvesti monteerimine veemõõdusõlme toimub enne teenuselepingu sõlmimist. Veearvesti omanik korraldab edaspidi veearvesti hooldust ja taatlust, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
	
(11) Peale veearvesti paigaldamist koostatakse kahepoolne akt arvesti ja veemõõdusõlme juurde kuuluvate plommide vastuvõtu kohta, mille alusel klient vastutab nende nõuetekohase toimimise ja säilimise eest.
	
(12) Klient peab tagama:
1) veearvesti säilimise vigastamatuna ja kaitsmise külmumise ja ülekuumenemise eest;
2) veemõõdusõlme ruumi või veemõõdukaevu korrasoleku, puhtuse ja kuivuse, samuti ruumi valgustuse;
3) veemõõdusõlme armatuuri töökorras oleku;
4) veemõõdusõlme lähima ümbruse ja juurdepääsu veearvesti kontrollimiseks ja teenindamiseks vabana.
	
(13) Rikutud (ka külmunud, kuumenenud) või omavoliliselt eemaldatud veearvesti asendab vee-ettevõtja viie tööpäeva jooksul. Veearvesti tehnilise rikke korral, mis ei sõltunud kliendist, asendab vee-ettevõtja arvesti tasuta, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
	
(14) Käesoleva paragrahvi lõike 12 punktide 3 ja 4 täitmata jätmise korral on vee-ettevõtjal õigus sulgeda vee andmine kinnistule arvestades eeskirjas ettenähtud etteteatamis tähaegu.
	
(15) Veearvesti riketest, vigastustest, külmumisest, ülekuumenemise või arvesti ja veemõõdusõlme plommide kaotsiminekust tuleb kliendil koheselt teatada vee-ettevõtjale. 
	
(16) Klient võib nõuda vee-ettevõtjale kuuluva arvesti täpsuse kontrollimist enne taatlustähtaega. Nõue peab olema esitatud kirjaliku taasesitamist võimaldavas vormis. Kui taatlemisel selgub, et mõõtetäpsus on lubatud vea piires, kannab kontrollimise kulud klient.
	
(17) Vee-ettevõtjal on õigus kehtestada nõudeid veearvestite elektritoite ja –ülekande-süsteemide ning nende plommimise kohta. 

§ 14. Veearvestus
	
(1) Üldjuhul mõõdetakse kliendi veetarvitust veearvestiga.
	
(2) Leket kinnistu sisendustorustikus võib vee-ettevõtja käsitleda kui omavolilist veekasutust. 
	
(3) Veearvesti rikke korral, mis ei ole põhjustatud klendi süül, arvestatakse tarbitud vett rikke avastamisele eelnenud mõõteperioodi kolme kalendrikuu keskmise ööpäevase tarbimise järgi. Nimetatud arvlemiskord kehtib rikke tuvastamise kalendrikuu kohta kuni uue arvesti paigaldamiseni.
	
(4) Kui klient ei ole võimaldanud kahe nädala möödumisel pärast kirjalikku hoiatust juurdepääsu veearvestile, võib vee-ettevõtja rakendada eeskirja § 9 lg 3 ettenähtud arvestust kestusega kuni 1 aasta.
	
(5) Kontrolltaatluse käigus selgunud arvesti mõõteviga on osutunud lubatust suuremaks, teeb vee-ettevõtja tasaarvelduse eelneva ühe kalendrikuu veetarvituse kohta, kaasa arvatud kontrolltaatluse kalendrikuu päevade kohta, kuni uue arvesti paigaldamiseni.
	
(6) Avalikust veevõtukohast ja tuletõrjehüdrantidest võetava vee arvestus ja tasumine toimub kooskõlas Haapsalu Linnavalitsuse ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud halduslepinguga.
	
(7) Ühekordsed veetarvitused (läbipesud, katsetused jms) mõõdetakse ja arvestatakse vee-ettevõtja poolt igakordselt vastavalt kasutusele.
	
(8) Päästeteenistuse poolt kahjutule tõrjumiseks, teisteks päästetöödeks ja õppusteks kulutatud veekoguse üle peab arvestust päästeteenistus, esitades igakuiselt vee-ettevõtjale sellekohased andmed. 
	
(9) Kinnistusisese tulekustutussüsteemi kaudu tarbitud vee eest tasub klient veearvesti näidu järgi üldistel alustel. Kui vesi ei läbinud veearvestit, teeb veekasutuse akti ja kuluarvestuse vee-ettevõtja.

§ 15. Reovee mõõtmine

(1) Reovee mõõdusõlmega varustatakse kinnistud eeskirja § 16 lg 1 ja 2  toodud juhtudel.
	
(2) Reovee mõõdusõlme paigutus ja ehitus ning kasutatavad heitveearvestid peavad tehniliselt vastama vee-ettevõtja poolt esitatud tingimustele.
	
(3) Üldjuhul ehitab reovee mõõdusõlme klient oma kulul.
	
(4) Reovee mõõdusõlme vaatab üle, annab kasutusloa ja plommib vee-ettevõtja. Mõõdusõlme hooldust ning reoveearvesti taatlust korraldab ja kulud kannab klient. Arvesti ja mõõdusõlme juurde kuuluvate plommide vastuvõtu kohta koostatakse kahepoolne akt.
	
(5) Reovee mõõdusõlme käitlemisel kohalduvad nõuded, mis on sätestatud veemõõdusõlme käitlemisele.
	
(6) Reoveearvesti riketest, vigastustest, külmumisest, ülekuumenemisest või arvesti ja mõõdusõlme plommide kaotsiminekust tuleb kliendil koheselt teatada vee-ettevõtjale. 
	
(7) Vee-ettevõtjal on õigus kehtestada nõudeid arvestite elektritoite ja -ülekandesüsteemide ning nende plommimise kohta. Nimetatud plomme käsitletakse kui mõõdusõlme plomme.

§ 16. Reovee arvestus
	
(1) Kliendilt ühiskanalisatsiooni ärajuhitava reovee kogus võrdsustatakse reeglina ühisveevärgist tarvitatud vee kogusega või mõõdetakse eraldi reoveearvestiga. Reovee mõõtmist kasutatakse siis, kui üks lepingupooltest seda soovib.

(2) Kui klient saab kogu vee või osa sellest muudest veeallikatest kui ühisveevärk, määratakse ühiskanalisatsiooni ärajuhitud vee kogus reoveearvestiga või võrdsustatakse kõigist veeallikatest kokku tarvitatud veega, kui vee-ettevõtja loeb selle mõõtmist usaldusväärseks ja ei eelda muu vee ülemäärast sattumist kanalisatsiooni. Kõik reovee mõõdusõlme või muudest veeallikatest tarvitatud vee mõõdusõlmede ehitamise ja hooldusega seotud kulud kannab klient, kui teenuselepingus ei ole kokku lepitud teisiti.
	
(3) Reoveearvesti rikke korral arvutatakse ärajuhitud reovee kogus eeskirja § 14 lg 3. sätestatud korras.
	
(4) Kui klient ei ole võimaldanud pärast teistkordset kirjalikku hoiatust ilma mõjuva põhjuseta juurdepääsu reoveearvestile, võib vee-ettevõtja rakendada eeskirja § 9 lg 4. sätestatud sanktsioone kestusega kuni 1 aasta.
	
(5) Ühekordsele reovee ärajuhtimisele ühiskanalisatsiooni (läbipesu, katsetus jms) arvestatakse reovee kogust vee-ettevõtja poolt igakordselt vastavalt kasutusele.
	
(6) Ühiskanalisatsiooni lepingulisel alusel juhitud sademe- ja drenaaživee ning muu pinnase- ja pinnavee kogus määratakse vee-ettevõtja poolt tehniliste arvestuste alusel.
	
(7) Reovee või fekaalide kogus purgimisel ühiskanalisatsiooni määratakse vee-ettevõtja poolt tehnilise arvestuse või muu kokkuleppe alusel.

§ 17. Reoainete sisalduse määramine ühiskanalisatsiooni juhitavas reovees
	
(1) Olmereoveest või sellele ligilähedase reostusega reoveest regulaarseid proove selles reoainete sisalduse määramiseks korrapäraselt ei võeta.
	
(2) Ühiskanalisatsiooni juhitavast reoveest võetakse vee-ettevõtja töötaja poolt regulaarseid või pistelisi proove nende edasiseks analüüsimiseks klientidelt, kelle reovees olevate reoainete sisaldus on suurem olmereovees olevate  reoainete sisaldusest.
	
(3) Proovivõtukohad (kontrollkaevud) määratakse vee-ettevõtja ja kliendi vahel sõlmitud teenuselepingu piiritlusaktis.
	
(4) Enne reoveeproovi võtmist on vee-ettevõtja töötajal õigus tutvuda kliendi tootmistehnoloogiaga, vee-ja kanalisatsioonisüsteemiga ning lokaalsete reoveepuhastitega. Klient on kohustatud informeerima vee-ettevõtja töötajat kõigist tema reoveega ärajuhitavatest reoainetest ja kinnistul kasutatavatest ohtlikest ainetest, mille kohta on kehtestatud ühiskanalisatsiooni juhtimise piirangud või keelud.
	
(5) Reoveeproove võtab vee-ettevõtja litsenseeritud töötaja. Proovi võtmine toimub kliendi esindaja juuresolekul. Proovivõtutoiming peab vastama õigusaktides sätestatud korrale.
	
(6) Reoveeproov analüüsitakse akrediteeritud laboratooriumis vee-ettevõtja kulul. 
	
(7) Proovivõtu sageduse, mis ei ole harvem kui üks kord kvartalis, määrab vee-ettevõtja. Erandjuhul on vee-ettevõtjal õigus sõlmida probleemsete klientidega täiendav kokkulepe, milles fikseeritakse proovivõtmise kord ning lepitakse kokku reoveegrupp ja sellele vastav hinnaindeks ning muud tingimused.
	
(8) Olmereoveest kõrgemate reoainete sisaldusega reovett ühiskanalisatsiooni juhtivatele klientidele määrab vee-ettevõtja Haapsalu Linnavalitsuse poolt kehtestatud kanalisatsiooniteenuste differentseerimise aluste ning reoveeproovi analüüsitulemuste järgi reoveegrupi ning sellest sõltuva kanalisatsiooniteenuste hinnaindeksi (ülenormatiivse reostuse tasu).
	
(9) Ülenormatiivse reostuse eest tasu võtmine kehtib alates kalendrikuust, millal reoveeproov võeti, kuni järgmise proovivõtu kuuni. Kui kalendrikuu keskel võeti kliendilt rohkem kui üks proov, võetakse sellel kuul ülenormatiivse reostuse tasu määramisel aluseks proovide keskmiste näitajate alusel arvestatud reoveegrupp. Järgnevatel kuudel kuni järgmise proovivõtukuuni on aluseks viimase proovi järgi määratud reoveegrupp. 
	
(10) Ülenormatiivse reostuse eest määratakse tasu kõikidel juhtudel, kui klient juhib ühiskanalisatsiooni reovett, mille ükskõik millise reoaine näitaja ületab olmereoveele kehtestatud vastava näitaja. Reoveegrupp määratakse üksiku kõrgema reoaine näitaja järgi.
	
(11) Kui kliendil on ühiskanalisatsiooniga mitu liitumispunkti (kontrollkaevu),  määratakse ülenormatiivse reostuse tasu kõige kõrgemate reostusnäitajatega kontrollkaevu analüüsi alusel.

§ 18. Arvlemine veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuse eest

(1) Arvlemine veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste eest, sh. vee-ja/või reoveearvesti näidu registreerimine ja nende teatamine vee-ettevõtjale toimub teenuselepingus sätastatud tingimustel. Kasutatud vee ja/või ärajuhitud reovee kogust arvestatakse kuupmeetri täpsusega.
	
(2) Klient on kohustatud saadud arve tasuma vee-ettevõtjale teenuselepingus kokkulepitud aja jooksul arvates arve väljasaatmise päevast. Kui arve tasumise tähtaeg ei ole kokku lepitud, siis on klient kohustatud tasuma arve kümne kalendripäeva jooksul arvates arve väljasaatmise päevast. Arve loetakse tasutuks raha laekumise kuupäevast vee-ettevõtja pangakontole. Arvlemisel maksekorralduse raamatuga tasub klient arvestusperioodil kasutatud veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste eest arvestusperioodile järgneva kuu 15. kuupäevaks. Nimetatud tähtaja ületamisel tasub klient vee-ettevõtjale viivist tasumata arve summalt iga tasumise tähtaega ületava päeva eest.
	
(3) Viivise suurus lepitakse kokku teenuselepingus, kuid see ei või olla rohkem kui 0,3% tasumata summalt päevas. Viivist ei arvestata, kui klient ei ole temast olenemata põhjustel saanud arvet või ei ole saanud seda õigeaegselt või esitatud arve on ebaõige.
	
(4) Pretensioone arvete õigsuse suhtes võib klient esitada vee-ettevõtjale kümne tööpäeva jooksul arve kättesaamise päevast. Pretensiooni esitamine ei peata arve tasumist arvel näidatud tähtajal. Pretensioonid lahendatakse vee-ettevõtja poolt kümne tööpäeva jooksul arvates pretensiooni kättesaamisest.
	
(5) Veevarustuse ja reovee ärajuhtimise teenuste arve ja muude maksekohustuste tähtajaks täitmata jätmisel on vee-ettevõtjal õigus esitada kliendile viie tööpäeva möödudes kirjalik hoiatus veeandmise ja/või reovee kanaliseerimise sulgemiseks.

§ 19. Teenuselepingu sõlmimine, lõpetamine ja uuendamine

(1) Teenuseleping sõlmitakse määramata tähtajaks, kui on täidetud käesoleva eeskirja ning ÜVK-ga liitumise eeskirja ja liitumislepingu või seda asendava kokkuleppe tingimused. Kuni liitumistasu viimase osamakse tasumiseni võib teenuste kasutamiseks sõlmida tähtajalise teenuselepingu.
	
(2) Eeskirjaga ettenähtud tähtajalise või tähtajatu teenuselepingu sõlmimiseks tuleb kinnistu omanikul esitada vee-ettevõtjale vormikohane avaldus, kinnistu omandiõigust tõendavad dokumendid ning eeskirjast ja muudest õigusaktidest tulenevad lepingu sõlmimiseks vajalikud dokumendid.
	
(3) Tähtajalise teenuselepingu sõlmimiseks esitab kinnistu omanik (või klient) avalduse ja dokumendi, mis tõendab tähtajalise teenuse kasutamise vajadust. Avalduse alusel väljastab vee-ettevõtja tehnilised tingimused. Paigaldatud torustikud ja seadmed vaatab üle vee-ettevõtja esindaja, kes nende nõuetele vastavuse korral vormistab kasutusele lubamise akti, mille alusel sõlmitakse teenuseleping.
	
(4) Kui tähtajalist teenuste kasutamist soovitakse olemasolevate või ehitatavate kinnistu ühendustorude kaudu (ehitusaegne veekasutus), mis edaspidi jäävad alalisse kasutusse, toimub tähtajalise teenuselepingu sõlmimine eeskirja käesoleva paragrahvi lõigete 1 ja 2  kohaselt.
	
(5) Ühekordse veekasutuse ja/või reovee kanaliseerimise loa saamiseks esitab seda soovinud isik vormikohase avalduse. Ühisveevärgist vee saamiseks ja/või reovee kanaliseerimiseks ühiskanalisatsiooni koostatakse tähtajaline leping.
	
(6) Teenuseleping lõpetatakse kliendi taotlusel, kui ta edaspidi ei soovi teenuseid kasutada, samuti muudel lepingus ettenähtud juhtudel. Kinnistu omandiõiguse üleminekul teisele isikule on klient kohustatud kirjalikult teatama lepingu lõpetamisest viisteist tööpäeva ette. Teenuste kasutamise jätkamisel kinnistu uue omaniku poolt on viimane kohustatud seitsme tööpäeva jooksul pärast kinnistu omandamist esitama avalduse koos kinnistu omandit tõendavate dokumentidega uue teenuselepingu sõlmimiseks. Vastasel juhul võib vee-ettevõtja lugeda veekasutuse ja/või reovee kanaliseerimise omavoliliseks.
	
(7) Kui klient lõpetab teenuselepingu põhjusel, et teenuseid enam ei vajata ehitiste kasutamisotstarbe muutumise või lammutamise tõttu, tuleb vee-ettevõtjale eelnevalt tasuda kulutused ühendustorude likvideerimise eest.
	
(8) Kliendil on avalduse alusel õigus taotleda kuni kaheks aastaks kinnistule veeandmise ja/või reovee kanaliseerimise sulgemist lepingulist suhet lõpetamata, tasudes eelnevalt vee-ettevõtjale sulgemise ja taasavamise kulud.
	
(9) Vee-ettevõtjal on õigus lõpetada kliendiga sõlmitud teenuseleping:
1) kui klient ei ole vee-ettevõtja poolt määratud tähtajaks kõrvaldanud põhjusi, mille tõttu oli kinnistule vee andmine ja/või reovee kanaliseerimine käesoleva eeskirja alusel suletud;
2) kinnistu piiri muutumise või kinnistu veevärgi ja kanalisatsiooni ümberehitamise või muu tegevuse puhul, mille tõttu klient muutuvad kliendi ja vee-ettevõtja vahelised suhted;
3) ehitiste lammutamisel;
4) juriidilise isiku likvideerimisel, kui tal ei ole õigusjärglast;
5) muudel teenuselepingust tulenevatel põhjustel.
	
(10) Teenuselepingu lõpetamisel liitumistasu ei tagastata.
	
(11) Kui kahe aasta jooksul pärast teenuselepingu lõppemist või lõpetamist pole teenuselepingut käesoleva paragrahvi lõike 12  kohaselt uuendatud, on vee-ettevõtjal õigus lahutada kinnistu veevärk ja kanalisatsioon ÜVK-st. Kui edaspidi soovitakse veevarustuse ja/või reovee ärajuhtimise teenuseid taaskasutada, tuleb kinnistu omanikul sõlmida liitumisleping.
	
(12) Kinnistu omanikul (ka uuel omanikul) on kahe aasta jooksul pärast teenuselepingu lõpetamist õigus teenuselepingu uuendamiseks endises mahus liitumislepingut sõlmimata, kui lepingu lõpetamise põhjused on nõutud viisil kõrvaldatud ja kasutatakse olemasolevaid ühendustorusid. Teenuselepingu uuendamiseks tuleb avaldajal eelnevalt vee-ettevõtjale tasuda vee andmise ja/või reovee ärajuhtimise taastamise kulud.

§ 20. Ühisveevärgi ja-kanalisatsiooni kaitsevööndis tegutsemise kord
	
(1) ÜVK maa-aluste surve-ja vabavoolsete torustike kaitsevööndi ulatus torustiku telgjoonest mõlemale poole on kehtestatud keskkonnaministri määrusega.

(2) Teave ÜVK koosseisu kuuluvate maa-aluste torustike kohta on kantud/kantakse teabekandjale ja on antud/antakse üle Haapsalu Linnavalitsusele ja vee-ettevõtjale vastavalt kehtestatud korrale.

(3) ÜVK maa-aluste torustike kaitsevööndis on ilma vee-ettevõtja loata keelatud:
1) tõkestada juurdepääsu ÜVK ehitistele;
2) ehitada, rekonstrueerida või lammutada hooneid ja rajatisi;
3) teha mis tahes mäe-, laadimis-, süvendus-, lõhkamis-ja maaparandustöid, istutada ning langetada puid ja põõsaid;
4) töötada löökmehhanismidega, planeerida pinnast, ladustada ja teisaldada raskusi.

(4) ÜVK kaitsevööndis tegutsev isik kannab kõik oma tegevuse tõttu ÜVK rajatiste kaitsmiseks vajalike abinõude rakendamise kulud.

(5) ÜVK kaitsevööndis ÜVK rajatiste kahjustuste ja vigastuste tekitamise ja nende likvideerimisega seotud kulud kannab nende tekitaja.

§ 21. Vastutus ÜVK kahjustamise ja kasutamise nõuete rikkumise eest. 

(1) ÜVK-ga omavolilise liitumise, ühisveevärgist omavolilise veevõtu, ühiskanalisatsiooni abil reo-, sademete-või drenaaživee või muu pinnase-ja pinnavee omavolilise ärajuhtimise või ohtlike ainete normatiivi ületavates kogustes või viisil kanalisatsiooni juhtimise eest  karistatakse füüsilist isikut  rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
	
(2) Sama teo eest, kui selle on toime pannud juriidiline isik, karistatakse kuni 50 000-kroonise rahatrahviga.

§ 22. Menetlus
	
(1) Käesoleva eeskirja § 21 sätestatud väärtegude menetlemisel kohaldatakse karistusseadustiku üldosa ja väärteomenetluse sätteid.

(2) Käesoleva eeskirja § 21 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on Haapsalu Linnavalitsus.

(3) Käesoleva eeskirja § 21 sätestatud ohtlike ainetega seotud väärtegude kohtuväline menetleja on Keskkonnainspektsioon.

§ 23. Rakendamine

(1) Käesolev eeskiri jõustub 01.07.2006.a.

(2) Käesoleva eeskirja jõustumisega muutub kehtetuks Haapsalu Linnavolikogu 30.11.2001.a määrus nr 22.

(3) Käesoleval ajal vastavaid suhteid reguleerivad õigusaktid kehtivad niivõrd, kuivõrd need ei ole vastuolus seaduse, eeskirja või muude kehtivate õigusaktidega.
	
(4) Enne eeskirja jõustumist kliendi ja vee-ettevõtja vahel sõlmitud lepingud kehtivad niivõrd, kuivõrd need ei ole vastuolus seaduse, käesoleva eeskirjaga või muude kehtivate õigusaktidega.