SEITSMENDA KOOSSEISU

MÄÄRUS

Haapsalu,				__ . __________2014 nr 
									Eelnõu

Haapsalu linna põhimäärus

Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 9 alusel.

1. peatükk
ÜLDSÄTTED

§ 1. Põhimääruse eesmärk

Haapsalu linna põhimääruses sätestatakse:
1) Haapsalu linna sümbolid ja nende kasutamise kord;
2) linnavolikogu esimehe ja aseesimehe valimise kord, linnavolikogu komisjonide moodustamise kord, õigused ja kohustused ning komisjonide esimeeste ja aseesimeeste valimise kord;
3) linnavolikogu töökord;
4) linnavalitsuse moodustamise kord, linnapea valimise kord ja linnavalitsuse pädevus;
5) linnavalitsuse töökord;
6) linna õigusaktide vastuvõtmise, avalikustamise ja jõustumise täpsem kord;
7) linna arengukava, eelarvestrateegia ja eelarve koostamise ja muutmise põhimõtted;
8) linna ametiasutuste moodustamise kord ja ametiasutuste ametiasutuste hallatavate asutuste asutamise ning haldamise kord;
9) linna esindamise ja välissuhtlemise alused.

§ 2. Haapsalu linna kohalik omavalitsus

(1) Haapsalu linna (edaspidi ka Haapsalu) kohalik omavalitsus on linna demokraatlikult moodustatud võimuorganite õigus, võime ja kohustus seaduste alusel iseseisvalt korraldada ja juhtida kohalikku elu lähtudes linnaelanike õigustatud vajadustest ja huvidest ning arvestades linna kui terviku arengu iseärasusi.
(2) Haapsalu linn on avalik-õiguslik juriidiline isik, keda esindavad seaduste ja põhimääruse alusel ning kehtestatud korras oma pädevuse piires Haapsalu Linnavolikogu (edaspidi volikogu), volikogu esimees, Haapsalu Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) ning linnapea või nende poolt volitatud esindajad.

§ 3. Haapsalu linna omavalitsusorganid

Haapsalu linna omavalitsusorganid on Haapsalu Linnavolikogu ja Haapsalu Linnavalitsus.

§ 4. Haapsalu linna elanik

Haapsalu linna elanik on isik, kellel on Eesti rahvastikuregistri järgi püsiv elukoht Haapsalu linnas.

2. peatükk
HAAPSALU LINNA SÜMBOOLIKA

§ 5. Haapsalu linna sümbolid

(1) Haapsalu sümbolid on ajaloolised vapp ja lipp.
(2) Haapsalu ajaloolisel vapil on kilbi kuldsel põhjal vasakul ääres punane loss kahe torniga. Keskel esiplaanil asub suurem torn lahtise sakilise äärega. Vasakul äärel tagaplaanil asub väikene torn koonusekujulise katusega. Suurema torni esiküljel on mustavärviline lahtine ukseavaus. Lossi esitorni taga on poolenisti väljaulatuv must kotkas hõbedavärviliste küünte ja nokaga ja suust väljaulatuva punase keelega.
(3) Haapsalu ajalooline lipp (edaspidi linnalipp) koosneb kahest osast. Esimene osa (1/3) koosneb kolmest võrdsest laiust – ülal ja all sinine, keskel valge. Teine osa (2/3) koosneb kolmest laiust – ülal ja all valge, keskel sinine. Linnalipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:1 ja normaalsuurus 1650x825 mm.

§ 6. Haapsalu linna vapi kasutamine

(1) Haapsalu linna vappi kasutatakse:
1) volikogu, linnavalitsuse, linnavalitsuse struktuuriüksuste ja linna ametiasutuse hallatavate asutuste plankidel ja pitseritel;
2) Haapsalu linna autasudel, linnapea ametiketil, linna meenetel, ametlikel trükistel;
3) volikogu ja linnavalitsuse hoonel, linna piiritähistel ning linna ametiasutuste siltidel;
4) üritusi või projekte tutvustavatel reklaamidel, trükistel ja mujal tähistamaks Haapsalu linna poolt vastava ürituse või projekti toetamist.
(2) Haapsalu linna vapi kasutamine käesoleva paragrahvi 1. lõikes loetlemata juhtudel või etalonist erineval kujul toimub linnavalitsuse loa alusel.

§ 7. Haapsalu linna lipu kasutamine

(1) Haapsalu linna lipp heisatakse:
1) alaliselt volikogu ja linnavalitsuse hoone ees asuvasse lipumasti;
2) ajutiselt linna pidupäevadel ja muudel avalikel üritustel.
(2) Igaühel on õigus heisata ja kasutada Haapsalu linna lippu, järgides käesoleva põhimääruse
sätteid ja head tava. Haapsalu linna lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes volikogu
otsusega linnale kuuluvatel hoonetel või maa-aladel.
(3) Haapsalu linna lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohtakas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
(4) Kui Haapsalu linna lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema
omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub linnalipp lippude poolt
vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust. Kui Haapsalu linna lipp heisatakse leinalipuna, kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa must lint või heisatakse lipp poolde masti.
(5) Haapsalu linna lipu kujutist võib kasutada linna meenetel.
(6) Haapsalu linna lipu kasutamise üle teostab järelevalvet linnavalitsus.

§ 8. Linnapea ametiraha

(1) Haapsalu linnapea ametitunnuseks on linnapea ametiraha.
(2) Linnapea ametiraha on hõbedast valmistatud massiivse ketiga kaelaskantav kaheksatahuline plaat (b=89 mm, h=89 mm), millel on Haapsalu vapimärgi reljeefne kujutis ning ülalpool vapimärki tekst HAAPSALU ja allpool vapimärki tekst LINNAPEA. Mitut tüüpi plaatidest (12 plaati b=47 mm, h=20 mm; 12 plaati b=23 mm, h=15 mm; 1 plaat b=37 mm, h=15 mm; 1 plaat b=60 mm, h=20 mm) koosneva keti tagaküljel on ruudukujuline plaat (40x40 mm , nurgad 10 mm kauguselt maha lõigatud), millel on linnavapi kujutis. Vapimärgi ja vapi kujundid on kantud metallile punase ja musta glasuuriga.
(3) Linnapea ametiraha kandmise ainuõigus on Haapsalu linnapeal linnavalitsuse ametisse
kinnitamise momendist kuni linnapea volituste lõppemiseni. Linnapea volituste lõppemisel annab ametist lahkuv linnapea ametiraha üle uuele valitud linnapeale.
(4) Linnapea ametiraha kantakse ametlikel või pidulikel üritustel Haapsalu esindusfunktsioonide täitmisel.

§ 9. Haapsalu vapimärk

(1) Haapsalu vapimärk (edaspidi vapimärk) antakse füüsilistele isikutele Haapsalu linnale osutatuderiliste teenete eest. Vapimärke ei omistata postuumselt.
(2) Vapimärk on valmistatud hõbetatud vasesulamist (tombakust). Vapimärgil on kaks tasapinda. Alumisel tasapinna moodustab malta rist (b=40 mm, h=43 mm), mis on kujundatud punase ja musta glasuuriga. Pealmisel tasapinnal malta risti keskel asub kuldse taustaga Haapsalu vapp (b=17 mm, h=19 mm), millele kujundid on kantud punase ja musta glasuuriga. Vapimärgi kinnitus on kruviga.
(3) Vapimärk antakse reeglina üle Eesti Vabariigi aastapäeval volikogu esimehe poolt.
(4) Vapimärk ühele isikule antakse ainult üks kord.
(5) Vapimärgi andmise taotlusi on õigus esitada kõikidel isikutel. Taotlused esitatakse kirjalikult linnavalitsusele iga aasta 1. jaanuariks. Taotlus peab sisaldama vapimärgi saaja isikuandmeid, tegevusala ja teenete loetelu.
(6) Linnavalitsus esitab nõuetekohaselt vormistatud vapimärgi andmise taotlused ja oma ettepanekud kandidaatide kohta volikogule. Vapimärgi andmise otsustab volikogu. Igal aastal antakse mitte rohkem kui kaks vapimärki.
(7) Vapimärgi kandmise õigust tõendab vastav tunnistus, mis antakse üle koos vapimärgiga. Tunnistused numereeritakse ja allkirjastatakse volikogu esimehe ja linnapea poolt.
(8) Vapimärgi kavaleridel puuduvad eriõigused. Märgid ei kuulu asendamisele.
(9) Vapimärgi andmise otsused, milles on ära toodud vapimärgi kavaleride nimed ja teenete kirjeldus, kantakse Haapsalu vapimärgi kavaleride registrisse, mis on hoiul volikogu kantseleis.

§ 10. Haapsalu aukodanik

(1) Haapsalu aukodaniku aunimetus (edaspidi aunimetus) omistatakse füüsilisele isikule linnapoolse erilise austusavaldusena. Aunimetust ei omistata postuumselt.
(2) Aukodaniku tunnuseks on aukodaniku märk. Aukodaniku märk on suurusega 40x40 mm,
kahetasapinnaline ja valmistatud hõbedast 925. Märgi alus on risti kujuline, mille haarade vahel on Haapsalu lossitorni kujutavad punase kõrgkuumuse emailiga emailitud elemendid. Risti haarad meenutavad valgeks emailitud pargiroosi õielehti. Alusristi metallosa on hõbedane. Ristile on monteeritud kullatud ümmargune nööp, mille keskmes olev Haapsalu linna vapp on ümbritsetud tekstisõõriga – HAAPSALU AUKODANIK. Nööp on emailitud punase ja musta emailiga. Märk on kergelt kumerdatud ja kinnituselemendiks on pealekeeratava mutriga kruvikinnitus. Märgi etalonkujutis on toodud põhimääruse lisas nr 3.
(3) Aukodaniku märk antakse reeglina üle Eesti Vabariigi aastapäeval volikogu esimehe poolt.
(4) Taotlusi aunimetuse omistamiseks võivad esitada kõik isikud. Taotlused esitatakse kirjalikult linnavalitsusele. Taotlus peab sisaldama soovitava aukodaniku isikuandmed, tegevusala ja teenete või muude põhjuste loetelu.
(5) Linnavalitsus esitab nõuetekohaselt vormistatud aunimetuse omistamise taotlused ja oma
ettepanekud kandidaatide kohta volikogule. Aunimetuse omistamise otsustab volikogu.
(6) Aunimetuse omistamist tõendab Haapsalu aukodaniku vastav tunnistus, mis antakse üle koos aukodaniku märgiga. Tunnistused numereeritakse ja allkirjastatakse volikogu esimehe ja linnapea poolt.
(7) Aukodanikel puuduvad eriõigused. Aukodaniku märgid ei kuulu asendamisele.
(8) Aunimetuse omistamise otsused, milles on ära toodud Haapsalu aukodanike nimed ja teenete kirjeldus, kantakse Haapsalu aukodanike registrisse, mis on hoiul volikogu kantseleis.
(9) Iga aukodanikuks nimetatu kohta tehakse sissekanne aukodaniku raamatusse, kuhu aukodaniku pildi ja lühitutvustuse juurde võetakse aukodaniku originaalallkiri.

3. peatükk
VOLIKOGU
1. jagu

Üldsätted

§ 11. Volikogu

(1) Volikogu valitakse kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse alusel.
(2) Volikogu järgmise koosseisu liikmete arvu ja liikmetele volikogu tööst osavõtu eest makstava tasu suuruse määrab volikogu oma otsusega.
(3) Volikogu töötab täiskoguna. Linnavolikogu tööorganid on juhatus, alatised komisjonid,
fraktsioonid, ajutised ja erikomisjonid.
(4) Volikogu asjaajamise korraldamise, majandusliku teenindamise ning volikogu, tema komisjonide ja fraktsioonide töö tagab volikogu kantselei, mis on linna ametiasutus. Volikogu kantselei põhimääruse kinnitab volikogu.
(5) Volikogu pädevuses on kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse ja teiste seadustega tema pädevusse antud küsimused, samuti küsimused, mis on seadusega antud kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku omavalitsuse organi pädevusse ja mille lahendamist volikogu ei ole delegeerinud linnavalitsusele.

§ 12. Volikogu liige

(1) Volikogu liige on isik, kes on osutunud valituks vastavalt kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusele.
(2) Volikogu liikme volitused algavad, peatuvad ja lõpevad seaduses sätestatud alustel ja korras.
(3) Volikogu liikmel on õigus:
1) algatada volikogu õigusakte ja teha ettepanekuid küsimuste võtmiseks volikogu istungi
päevakorda;
2) seada üles kandidaate volikogu poolt valitavatele, kinnitatavatele, nimetatavatele või
määratavatele kohtadele;
3) esitada volikogu menetluses olevate eelnõude muudatusettepanekuid;
4) kuuluda fraktsiooni, komisjonide ja töörühmade koosseisu;
5) esineda volikogu istungil ettekandega, sõnavõtuga, avaldusega, protestiga, repliigiga ja esitada küsimusi;
6) esitada arupärimisi;
7) saada tasu volikogu tööst osavõtu eest ja hüvitust volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste eest esitatud dokumentide alusel volikogu kehtestatud määras ja korras;
8) saada volikogu kaudu volikogu ja linnavalitsuse õigusaktide eelnõusid, õigusakte, dokumente ja muud teavet, välja arvatud andmed, mille väljastamine on seadusega keelatud.
(4) volikogu liikme võib saata teenistuslähetusse avaliku teenistuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Volikogu liikme teenistuslähetus vormistatakse volikogu esimehe käskkirjaga.
(5) Volikogu liige ei tohi osa võtta volikogu sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastases seaduses sätestatu kohaselt.
(6) Lõikes 5 sätestatud juhul on volikogu liige kohustatud enne küsimuse arutelu algust tegema avalduse enda mitteosalemise kohta antud päevakorrapunkti arutamisel.

§ 13. Volikogu esimees

(1) Volikogu esimees:
1) juhib volikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab volikogu istungeid, juhatuse koosolekuid ning
korraldab nende ettevalmistamist ja volikogu õigusaktide eelnõude menetlemist;
2) esindab või volitab esindama linna ja volikogu vastavalt seadusega või käesoleva põhimäärusega antud pädevusele või volikogu otsusega antud volituse alusel ja ulatuses;
3) omab õigust nõuda kõigilt linna asutustelt vajalike dokumentide ärakirju ja informatsiooni volikogu pädevusse kuuluvates küsimustes;
4) esitab volikogu juhatusele eelnevaks kooskõlastamiseks volikogu kantselei struktuuri, teenistujate koosseisunimestiku ja palgamäärad;
5) esitab volikogule kinnitamiseks volikogu kantselei põhimääruse, struktuuri, teenistujate
koosseisunimestiku ja palgamäärad;
6) kirjutab alla volikogu poolt vastuvõetud määrustele, otsustele ja teistele volikogu dokumentidele;
7) korraldab volikogu õigusaktide täitmise kontrollimist volikogu kantselei kaudu;
8) määrab volikogu õigusakti eelnõule juhtivkomisjoni ja kaaskomisjoni ning vajadusel jaotab eelnõu komisjonide vahel ümber;
9) pikendab volikogu õigusaktide eelnõude menetlemise tähtaega volikogus;
10) esitab volikogu istungile istungi päevakorra projekti;
11) otsustab volikogu liikme teenistuslähetusse saatmise;
12) täidab muid seaduse alusel ja käesoleva põhimäärusega talle pandud ülesandeid.
(2) Volikogu esimees määrab enda äraolekul aseesimehe käskkirjaga enda asendajaks. Juhul kui volikogu esimees ei saa oma ülesandeid istungil täita enesetaanduse või mõne muu põhjuse tõttu, määrab ta asendaja suuliselt. Volikogu esimees võib minna teenistuslähetusse avaliku teenistuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras.

§ 14. Volikogu esimehe valimine

(1) Volikogu esimees valitakse volikogu liikmete seast salajase hääletamise teel volikogu koosseisu häälteenamusega. Igal volikogu liikmel on üks hääl.
(2) Volikogu esimehe valimised uue volikogu koosseisu esimesel istungil või järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks, korraldab Haapsalu linna valimiskomisjon.
(3) Salajane hääletamine ja hääletamistulemuse kindlakstegemine toimub käesoleva põhimääruse §-s 39 sätestatud korras.
(4) Valimistulemus volikogu esimehe valimisel uue volikogu koosseisu esimesel istungil või järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks, tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega.
(5) Kui ükski kandidaat ei osutu valituks, korraldatakse teine hääletusvoor kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel. Kui teises hääletusvoorus ei osutu keegi valituks, esitatakse uued kandidaadid. Uued kandidaadid esitakse järgmisel volikogu istungil, mille toimumise aeg otsustatakse kohe.
(6) Kui volikogu esimees astub ametikohalt tagasi, tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad või avaldab volikogu talle umbusaldust, toimuvad järgmisel volikogu istungil volikogu esimehe valimised käesolevas paragrahvis sätestatud korras, istungit juhatab volikogu aseesimees ja valimised korraldab häältelugemiskomisjon. Kui ka volikogu aseesimees astub tagasi, tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad või avaldab volikogu talle umbusaldust, juhatab uue volikogu esimehe valimise ajal istungit kohalolevatest volikogu liikmetest vanim liige.

§ 15. Volikogu aseesimees

Volikogu aseesimees:
1) täidab volikogu esimehe äraolekul tema kohuseid;
2) täidab muid volikogu töö korraldamise ja volikogu õigusaktide ettevalmistamisega seotud kohustusi vastavalt volikogu, volikogu juhatuse ja volikogu esimehe poolt seatud ülesannetele.

§ 16. Volikogu aseesimehe valimine

(1) Volikogu aseesimees valitakse volikogu liikmete seast salajase hääletamise teel volikogu
koosseisu häälteenamusega.
(2) Salajane hääletamine ja hääletamistulemuse kindlakstegemine toimub käesoleva põhimääruse §-s 39 sätestatud korras.
(3) Kui ükski kandidaat ei osutu valituks, korraldatakse teine hääletusvoor kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel.
(4) Kui teises hääletusvoorus ei osutu keegi valituks, esitatakse uued kandidaadid. Uued kandidaadid esitakse järgmisel volikogu istungil, mille toimumise aeg otsustatakse kohe.

§ 17. Volikogu esimehe ja aseesimehe volituste lõppemine

Volikogu esimehe ja aseesimehe volitused lõpevad samaaegselt tema poolt volikogu liikme volituste peatumisega või ennetähtaegse lõppemisega.

2. jagu
Volikogu juhatus

§ 18. Volikogu juhatus

(1) Volikogu juhatus on volikogu töö paremaks korraldamiseks moodustatud kogu.
(2) Volikogu juhatusse kuuluvad hääleõigusega volikogu esimees, volikogu aseesimees, fraktsioonide ja alatiste komisjonide esimehed.

§ 19. Volikogu juhatuse pädevus

Volikogu juhatus:
1) jaotab volikogu komisjoni esimeeste ettepanekul volikogu liikmete vahel kohad volikogu alatistes komisjonides;
2) registreerib volikogu fraktsioonid ja muudatused fraktsioonide koosseisus;
3) koostab volikogu istungi päevakorraprojekti eelnõusid sisuliselt arutamata ning võib teha selles muudatusi juhtivkomisjoni või fraktsiooni taotlusel;
4) jälgib volikogu menetlusse esitatavate või menetluses olevate eelnõude vastavust esitatud
nõuetele;
5) kooskõlastab volikogu kantselei struktuuri ning teenistujate töötasustamise korra;
6) otsustab volikogu liikmetele, asjatundjatele ja teistele isikutele volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste, lepinguliste tasude ning põhitöökohal saamata jäänud töötasu eest hüvituse maksmise;
7) kooskõlastab volikogu kantselei põhivarade ostmise ja käsutamise.

§ 20. Volikogu juhatuse koosolek

(1) Juhatuse töövorm on koosolek. Juhatuse koosolekust võtavad sõnaõigusega osa linnapea või teda asendav linnavalitsuse liige, linnavalitsuse liikmed, volikogu kantselei juhataja. Linnavolikogu esimees või tema asendaja võib konkreetse küsimuse arutamiseks kutsuda juhatuse koosolekule volikogu liikmeid ja teisi isikuid. Juhatuse koosolekud on volikogu liikmetele ja linnavalitsuse liikmetele avalikud.
(2) Juhatuse koosoleku kutsub kokku volikogu esimees või tema asendaja. Juhatuse koosolekud toimuvad üldjuhul üks kord kuus nädal enne volikogu istungit. Volikogu esimees või tema asendaja võib kokku kutsuda juhatuse erakorralise koosoleku.
(3) Volikogu juhatus on otsustusvõimeline, kui juhatuse koosolekul osalevad vähemalt pooled
juhatuse liikmed. Otsused võetakse vastu kohalolevate poolthäälte enamusega. Häälte võrdsel
jaotumisel osutub otsustavaks hääleks koosoleku juhataja hääl.
(4) Juhatuse koosolek protokollitakse ning protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ning
protokollija. Juhatuse koosoleku protokollid peavad olema kättesaadavad volikogu liikmetele.
Koosoleku protokollid säilitatakse volikogu kantseleis ning ärakiri saadetakse linnavalitsusele
juhatuse koosolekule järgneva kahe tööpäeva jooksul.

3. jagu
Volikogu fraktsioon

§ 21. Volikogu fraktsioon
(1) Fraktsiooni võivad moodustada vähemalt 4 volikogu liiget, kes on valitud sama nimekirja järgi. Ühte nimekirja kuuluvad volikogu liikmed võivad moodustada ainult ühe fraktsiooni. Volikogu liige võib kuuluda samaaegselt ainult ühte fraktsiooni. Fraktsiooni nimeks on selle nimekirja esitanud erakonna või valimisliidu nimi.
(2) Volikogu fraktsiooni moodustamise otsus, milles on ära näidatud fraktsiooni nimi, esimehe ja aseesimehe (aseesimeeste) nimed ja mis on allkirjastatud kõigi fraktsiooni liikmete poolt, edastatakse volikogu juhatusele. Fraktsiooni registreerib volikogu juhatus. Volikogu istungi juhataja teavitab volikogu järgmisel istungil fraktsiooni moodustamisest või muudatustest fraktsioonis. Fraktsioon loetakse moodustatuks volikogu istungi juhataja poolt vastava otsuse teatavaks tegemisest.
(3) Fraktsiooni nimel tegutseb fraktsiooni esimees või tema poolt volitatud fraktsiooni liige. Fraktsiooni esimehe äraolekul asendab teda fraktsiooni aseesimees.
(4) Fraktsiooni liikmel on õigus igal ajal lahkuda fraktsiooni koosseisust, informeerides sellest
kirjalikult fraktsiooni ja volikogu juhatust.
(5) Fraktsiooni liikme võib fraktsioonist välja arvata kõigi ülejäänud fraktsiooni liikmete ühisel otsusel, mis on nende kõigi poolt allkirjastatud. Vastav otsus edastatakse volikogu juhatusele ja volikogu esimehele, kes teeb selle teatavaks volikogu istungil.
(6) Kui fraktsiooni liige lahkub fraktsioonist või ta arvatakse fraktsioonist välja, on tal õigus astuda volikogu mõne olemasoleva fraktsiooni liikmeks.
(7) Fraktsiooni tegevuse organisatsioonilise ja tehnilise teenindamise tagab volikogu kantselei.

§ 22. Volikogu fraktsiooni pädevus

Fraktsioonil on õigus:
1) algatada volikogu õigusaktide eelnõusid;
2) anda arvamusi volikogu menetluses olevate eelnõude kohta;
3) seada üles kandidaat volikogu poolt valitavale, kinnitatavale või määratavale kohale;
4) nõuda oma liikme kaudu istungil sõna;
5) võtta volikogu istungil enne eelnõu panemist lõpphääletusele vaheaega;
6) esitada arupärimisi linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele.

§ 23. Volikogu fraktsiooni tegevuse lõppemine

(1) Fraktsiooni tegevus lõpeb:
1) kui samast nimekirjast volikokku valitud fraktsiooni liikmete arv langeb alla nelja;
2) fraktsiooni vastava otsuse alusel.
(2) Kui fraktsiooni tegevus lõpeb fraktsiooni otsuse alusel või õigusaktide muutmise tulemusena langeb fraktsiooni liikmete arv alla 4, lõpeb fraktsiooni tegevus vastava otsuse volikogu juhatuses registreerimisele või õigusakti jõustumisele järgnevast päevast.

4. jagu
Volikogu komisjon

§ 24. Volikogu komisjoni liigid

(1) Volikogu võib moodustada alatisi ja ajutisi komisjone või töörühmi.
(2) Ajutise komisjoni või töörühma moodustamisel määrab volikogu koosseisu suuruse, volituste ulatuse ja kestuse.

§ 25. Volikogu alatised komisjonid

(1) Volikogu moodustab alatise komisjonina revisjonikomisjoni, eelarve- ja rahanduskomisjoni, planeeringu- ja kommunaalkomisjoni, haridus- ja kultuurikomisjoni ja sotsiaal- ja õiguskomisjoni ning võib moodustada teisi alatisi komisjone (edaspidi komisjon).
(2) Eelarve- ja rahanduskomisjoni pädevuses on:
1) linna eelarve;
2) maksud ja koormised;
3) maksusoodustused ja toetused;
4) varalised õigused ja kohustused;
5) investeeringud;
6) majandusprojektide hinnangud;
7) mittetulundusühingute, fondide, kapitalide ja äriühingute rahaline käsitlemine;
8) linnateenistujate struktuur, koosseis ja palgamäärad.
(3) Planeeringu- ja kommunaalkomisjoni pädevuses on:
1) ehitus- ja kommunaalküsimused;
2) linna planeerimine;
3) linna arengukava;
4) keskkonnastrateegia;
5) elamumajandus;
6) kommunikatsioonid;
7) haljastus ja reklaam;
8) liikluskorraldus.
(4) Haridus- ja kultuurikomisjoni pädevuses on:
1) põhikoolid ja gümnaasiumid;
2) koolieelsed lasteasutused;
3) huvikoolid;
4) kultuuriasutused;
5) kultuurimälestised;
6) kultuurautonoomia;
7) meedia ja trükised;
8) religioon;
9) turism;
10) sport;
11) välissuhted.
(5) Sotsiaal- ja õiguskomisjoni pädevuses on:
1) õigusküsimused;
2) halduskorraldus;
3) tehingud linnavaraga;
4) korrakaitse;
5) avalik kord;
6) tarbijakaitse;
7) sotsiaalhoolekanne;
8) tervishoid;
9) lastekaitse.

§ 26. Volikogu komisjoni koosseis

(1) Volikogu komisjoni esimees ja aseesimees valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel volikogu poolthäälteenamusega. Teised komisjoni liikmed kinnitatakse volikogu juhatuse ettepanekul volikogu poolthäälteenamusega avalikul hääletamisel. 
(2) Kohtade arvu jagamisel alatistes komisjonides arvestab volikogu võimalusel fraktsioonide
võrdelise esindatuse põhimõtet, tuginedes fraktsioonide taotlustele. Igal volikogu liikmel on õigus kuuluda vähemalt ühte alatisse komisjoni.
(3) Komisjoni koosseisust väljaarvamise otsustab volikogu komisjoni esimehe ettepanekul kas
komisjoni liikme või teda komisjoni esitanud fraktsiooni avalduse alusel või juhul, kui komisjoni liige ei ole osalenud vähemalt kolmel järjestikusel komisjoni koosolekul.
(4) Volikogu komisjoni töösse kaasatud isikutele, kes ei ole volikogu liikmed, tasu maksmise otsustab volikogu juhatus.

§ 27. Komisjoni esimees

(1) Komisjoni esimees:
1) juhib komisjoni tööd;
2) esitab volikogu juhatusele esildise komisjoni koosseisu kinnitamise kohta;
3) koostab komisjoni töökava ja koosolekute päevakorraprojekti;
4) kutsub kokku komisjoni koosoleku;
5) jaotab komisjoni liikmete vahel tööülesanded;
6) otsustab, keda kutsuda osalema päevakorrapunktide arutelul;
7) juhatab komisjoni koosolekut;
8) esindab komisjoni.
(2) Komisjoni esimehe volitusel või tema äraolekul täidab komisjoni esimehe ülesandeid komisjoniaseesimees.

§ 28. Komisjoni õigused ja kohustused

(1) Volikogu komisjon:
1) selgitab välja kohaliku omavalitsuse poolt lahendamist vajavad linnaelu probleemid ja teeb
ettepanekuid nende lahendamiseks;
2) töötab välja tegevuskavad;
3) algatab volikogu määruste ja otsuste eelnõusid;
4) annab arvamusi talle läbivaatamiseks saadetud õigusaktide eelnõude kohta;
5) kontrollib volikogu määruste ja otsuste täitmist;
6) teeb ettepanekuid volikogu istungitel arutusele tulevate põhiküsimuste loetelu kohta;
(2) Komisjonidele suunavad materjale läbivaatamiseks volikogu ja volikogu esimees.
(3) Komisjonil on õigus:
1) kaasata oma tegevusse asjatundjaid ja eksperte väljastpoolt volikogu;
2) saada linnavalitsuselt komisjoni tööks vajalikke õigusakte, dokumente ja teavet.

§ 29. Komisjoni koosolek

(1) Komisjoni töö vorm on koosolek, mis toimub reeglina üks kord kuus. Komisjoni koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees. Komisjoni erakorralise koosoleku kutsub kokku komisjoni esimees omal algatusel või vähemalt ühe neljandiku komisjoni liikmete kirjalikul nõudel. Komisjon on otsustusvõimeline, kui selle koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas esimees või aseesimees. Komisjoni otsused tehakse avalikul hääletusel poolthäälte enamusega. Häälte võrdsel jaotumisel on otsustavaks koosoleku juhataja hääl.
(2) Juhtivkomisjon otsustab, kas kiita heaks eelnõu arutamine volikogu istungil, vastupidisel juhul esitab komisjon põhjendused eelnõu sobimatuse kohta. Juhtivkomisjoni heakskiit ei saa olla tingimuslik. Päevakorrapunktides, kus komisjon ei ole juhtivkomisjon, toimub hääletamine juhul, kui mõni komisjoni liige seda nõuab.
(3) Komisjonil on õigus vastu võtta otsuseid koosolekut kokku kutsumata. Komisjoni esimehe otsusel saadab linnavolikogu kantselei eelnõud komisjoni kõikidele liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul komisjoni liikmed peavad esitama elektrooniliselt oma seisukoha. Kui komisjoni liige ei teata nimetatud tähtaja jooksul, kas ta on eelnõu poolt või vastu, loetakse ta hääletamisel mitteosalenuks.
(4) Kui komisjoni liige ei saa komisjoni koosolekust osa võtta, informeerib ta sellest komisjoni esimeest. Komisjoni liige võib sellisel juhul komisjoni töös osaleda, edastades oma seisukohad elektrooniliselt enne komisjoni koosoleku algust.
(5) Komisjoni koosoleku kohta koostatakse protokoll, milles märgitakse koosoleku päevakord, toimumise aeg, koosolekust osa võtnud isikute nimekiri, komisjoni otsused ja komisjoni liikmete eriarvamused. Elektroonilise koosoleku toimumise või komisjoni liikme(te) elektroonilise osalemise kohta tehakse protokolli sellekohane märge. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.
(6) Komisjoni koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta komisjoni mittekuuluv volikogu liige või linnavalitsuse liige. Teiste isikute kutsumise komisjoni koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab koosoleku kokkukutsuja.

§ 30. Revisjonikomisjon

(1) Volikogu moodustab oma volituste ajaks vähemalt kolmeliikmelise revisjonikomisjoni. Revisjonikomisjoni esimees ja liikmed valitakse volikogu liikmete hulgast.
(2) Revisjonikomisjonil on õigus:
1) kontrollida ja hinnata linnavalitsuse, linnavalitsuse hallatavate asutuste või Haapsalu linna
valitseva mõju all oleva äriühingu, sihtasutuse ja mittetulundusühingu tegevuse seaduslikkust,
otstarbekust ja tulemuslikkust;
2) kontrollida ja hinnata linnavara kasutamise sihipärasust;
3) kontrollida ja hinnata linnaeelarve täitmist.
(3) Revisjonikomisjon täidab oma pädevuses olevaid ülesandeid enda kinnitatud tööplaani alusel või volikogu ülesandel. Tööplaan kooskõlastatakse linnapeaga ja kavandatavast kontrollimisest informeeritakse eelnevalt ka vastava asutuse juhti.
(4) Enne majandusaasta aruande kinnitamist volikogus vaatab revisjonikomisjon volikogule esitatud majandusaasta aruande läbi ja koostab selle kohta kirjaliku aruande, mis esitatakse volikogule. Aruandes avaldab revisjonikomisjon, kas ta toetab linnavalitsuse koostatud majandusaasta aruande kinnitamist. Lisaks annab revisjonikomisjon aruandes ülevaate oma tegevuse kohta.
(5) Revisjonikomisjoni otsus ja revisjoniakt saadetakse linnavalitsusele, kes võtab revisjoniakti suhtes seisukoha ja esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
(6) Revisjonikomisjonil on õigus saada teavet ja kõiki oma tööks vajalikke dokumente.
(7) Revisjonikomisjoni aruanne avaldatakse Haapsalu linna veebilehel.
(8) Revisjonikomisjon täidab auditikomitee ülesannet. Kui revisjonikomisjoni liikmete hulgas ei ole audiitortegevuse seaduse § 97 lõikes 3 kehtestatud nõuetele vastavat isikut, kinnitatakse
revisjonikomisjoni liikmeks muu nõuetele vastav isik, arvestades audiitortegevuse seaduse § 100 lõikega 2.

4. peatükk
VOLIKOGU TÖÖKORD

§ 31. Volikogu õigusaktide algatamine ja eelnõule esitatavad nõuded

(1) Õigusaktide algatamise õigus on:
1) volikogu liikmel;
2) volikogu fraktsioonil;
3) volikogu komisjonil;
4) volikogu juhatusel;
5) linnavalitsusel;
6) linnapeal seaduses sätestatud alustel ja korras;
7) linnasekretäril seaduses sätestatud alustel ja korras;
8) linnaelanikel seaduses sätestatud alustel ja korras.
(2) Volikogu võib linnavalitsusele teha ülesandeks välja töötada õigusakti eelnõu.
(3) Volikogu koosseisu volituste lõppemisega langeb menetlusest välja selle koosseisu volituste ajal lõpuni menetlemata jäänud volikogu liikme, volikogu komisjoni või fraktsiooni poolt esitatud eelnõu.
(4) Volikogu õigusaktide eelnõu vormistatakse õigusaktides kehtestatud nõuete kohaselt. Volikogu määruse eelnõule kohaldatakse Vabariigi Valitsuse poolt Vabariigi Valitsuse ja ministri määruse eelnõu kohta kehtestatud normitehnilisi nõudeid erisustega, mis tulenevad kohaliku omavalitsusüksuse õiguslikust seisundist.
(5) Volikogu õigusakti eelnõu peab olema dateeritud ja varustatud esitaja (esitajate) ja koostaja nime ja allkirjaga (digiallkirjaga). Eelnõu peab olema volikogu kantseleisse laekunud hiljemalt 14-ndal päeval enne volikogu istungit. Eelnõule peavad olema lisatud seletuskiri ja eelnõu juurde kuuluvad (põhistavad) dokumendid. Üldjuhul peavad eelnõu ja selle lisad peavad olema vormistatud elektrooniliselt. Volikogu liikme poolt esitatud eelnõu nõuetekohase esitamise tagab volikogu kantselei.
(6) Linnavalitsus esitab volikogu õigusakti eelnõu, selle juurde kuuluvad dokumendid koos
kaaskirjaga läbi dokumendihaldussüsteemi. Volikogu liige esitab eelnõu paberkandjal või elektrooniliselt, digitaalselt allkirjastatult.
(7) Volikogu kantselei registreerib eelnõu dokumendihaldussüsteemis. Eelnõu esitatakse hiljemalt järgmisel tööpäeval läbivaatamiseks ja resolutsiooni andmiseks volikogu esimehele.

§ 32. Eelnõude arutamiseks ettevalmistamine

(1) Kui volikogu esimees leiab, et eelnõu vastab nõuetele, teeb ta kahe tööpäeva jooksul, arvates eelnõu üleandmisest, otsuse eelnõu menetlusse võtmise ja juhtivkomisjoni määramise kohta. Juhtivkomisjon annab hinnangu eelnõule ja korraldab eelnõu menetlemist volikogus. Eelnõu, mis käsitleb volikogu organisatsioonilisi küsimusi, suunab esimees juhatuse päevakorra projekti ilma juhtivkomisjoni määramata.
(2) Kui volikogu esimees leiab, et eelnõu ei vasta nõuetele, tagastab ta eelnõu esitajale koos
puuduste kirjeldusega.
(3) Kõik eelnõud (v.a. organisatsioonilised küsimused), mis ei ole esitatud linnavalitsuse, linnapea või linnasekretäri poolt, tuleb saata linnavalitsusele seisukoha saamiseks. Linnavalitsus teatab kirjalikult volikogule oma seisukoha kolme tööpäeva jooksul eelnõu saamisest arvates, märkides ühtlasi, kas, kes ja millisel eelnõu menetlemise etapil esitab linnavalitsuse seisukoha volikogu istungil.
(4) Eelnõu läbivaatamiseks ja kirjalike muudatusettepanekute esitamiseks on üldjuhul aega kuni 4 tööpäeva enne istungi päeva. Tähtaja pikendamiseks tuleb esitada põhjendatud taotlus, mille volikogu kantselei registreerib ja edastab asjaosalistele. Muudatusettepanekud esitatakse kirjalikult juhtivkomisjonile. Muudatusettepanekut saab esitada ainult eelnõud puudutava konkreetse õigussuhte kohta. Juhtivkomisjon koostab esitatud ettepanekute alusel vajadusel
muudatusettepanekute loetelu.
(5) Kui eelnõu ei saa juhtivkomisjonis poolthäälte enamust, tagastab komisjoni esimees eelnõu volikogu esimehele, kes tagastab selle eelnõu algatajale koos juhtivkomisjoni tehtud
muudatusettepanekute ja põhjendustega, ning eelnõu langeb istungi päevakorrast välja. Kui sama eelnõu ei saa teistkordselt juhtivkomisjoni heakskiitu, otsustab eelnõu istungi päevakorda võtmise volikogu juhatus. Juhtivkomisjoni seisukoht eelnõu kohta esitatakse volikogu istungil kaasettekandena.
(6) Eelnõu esitajal on õigus tema poolt algatatud eelnõu tagasi võtta volikogus menetlemise igaletapil, välja arvatud juhul, kui eelnõu on pandud volikogu istungil lõpphääletusele. Eelnõu
tagasivõtmisel langeb eelnõu volikogu menetlusest välja. Umbusalduse avaldamise eelnõu
menetlusest tagasi võtta ei saa.
(7) Eelnõu algataja võib teha eelnõus enne selle lõpphääletusele panemist redaktsioonilise
muudatusi, esitades muudatuse teksti istungi juhatajale.
(8) Juhul kui eelnõu algataja esitab volikogule vastuvõtmiseks uues redaktsioonis parandatud või täiendatud eelnõu hiljemalt 48 tundi enne istungit, siis edastatakse eelnõu volikogu liikmetele elektrooniliselt. Eelnõu hilisemal esitamisel esitatakse eelnõu volikogu liikmetele paberkandjal ja elektrooniliselt.

§ 33. Volikogu istungi kokkukutsumine

(1) Volikogu täiskogu töövorm on istung.
(2) Volikogu istungi kutsub kokku esimees või tema asendaja, kelleks on aseesimees või aseesimehe puudumisel volikogu vanim liige, volikogu poolt kehtestatud korras. Volikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku linna valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja hiljemalt seitsmendal päeval pärast valimistulemuste väljakuulutamist. Volikogu valimiste eel toimub viimane korraline istung mitte hiljem kui 14 päeva enne valimispäeva. Volikogu valimiste päevast kuni valimistulemuste väljakuulutamiseni volikogu istungeid ei toimu.
(3) Volikogu esimees või tema asendaja kutsub istungi kokku ka linnavalitsuse või vähemalt ¼ volikogu koosseisu ettepanekul nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Istungi toimumise aja määrab volikogu esimees või tema asendaja, kuid mitte hilisemaks kui üks kuu.
(4) Volikogu korralised istungid toimuvad iga kuu viimasel reedel algusega kell 14.00.
(5) Kui volikogu istungi päev langeb riiklikule pühale või on otstarbekas muuta korralise istungi algusaega, määrab volikogu esimees istungi läbiviimiseks teise päeva või teise algusaja. Nimetatud otsus tehakse teatavaks eelneval volikogu istungil.
(6) Teade volikogu istungi kokkukutsumise kohta, milles on ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutusele tulevad küsimused, tehakse volikogu liikmetele teatavaks volikogu kantselei kaudu vähemalt neli päeva enne volikogu istungit ning teade avaldatakse vähemalt üks päev enne volikogu istungit ajalehes, milles volikogu avaldab oma ametlikke teateid ja Haapsalu linna veebilehel. Käesolevas lõikes toodud etteteatamise tähtaega ei rakendata volikogu uue koosseisu esimese istungi kokkukutsumisel.

§ 34. Istungi läbiviimise üldpõhimõtted

(1) Volikogu istungit juhatab volikogu esimees. Volikogu esimehe äraolekul juhatab volikogu istungit aseesimees. Kui volikogu esimees ei saa istungit juhatada enesetaanduse tõttu või muul põhjusel, määrab ta asendaja suuliselt. Esimehe või tema asendaja puudumisel juhatab
istungit vanim kohalolev volikogu liige.
(2) Volikogu istungid on avalikud. Istung kantakse üle Haapsalu linna veebilehel. Volikogu võib kuulutada istungi küsimuse arutelu osas kinniseks volikogu kahekolmandikulise häälteenamusega vastuvõetud otsuse alusel või kui arutatavat küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud. Pärast volikogu otsust kuulutada istung kinniseks, peavad kõrvalised isikud istungisaalist lahkuma.
(3) Volikogu istungisaali võivad siseneda ja seal istungi ajal viibida volikogu liikmed, linnavalitsuse liikmed, linnasekretär, volikogu kantselei juhataja ja volikogu istungi läbiviimisega seotud teenistujad, samuti kõik istungist huvitatud isikud. Kinnisest istungist võtavad osa volikogu liikmed, linnavalitsuse liikmed, linnasekretär ja istungit teenindavad teenistujad. Sõna andmise otsustab istungi juhataja.
(4) Volikogu istungi juhatajaga kooskõlastatult võib istungil toimuvast teha filmi- ja videovõtteid ning tele- ja raadioülekandeid, samuti istungil toimuvat fotografeerida tingimusel, et see ei sega volikogu istungi läbiviimist ega volikogu liikmete tööd.

§ 35. Istungi avamine, päevakorra kinnitamine ning avalduste ja ettepanekute ärakuulamine

(1) Volikogu istungi avab istungi juhataja.
(2) Enne päevakorraprojekti arutamist võivad volikogu liikmed anda üle volikogu õigusakti eelnõusid või esineda avaldustega, mille kestus ei tohi ületada 5 minutit. Avaldusega võivad esineda ka linnavalitsuse liikmed ja volikogu istungi juhataja poolt kutsutud teised isikud. Avaldusele ei järgne kommentaare ega läbirääkimisi. Avalduse tekst tuleb esitada kirjalikult ja see lisatakse istungi protokollile.
(3) Peale käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud tegevusi tehakse teatavaks istungi päevakorra projekt. Päevakorraprojekti arutamise käigus vaadatakse läbi protestid päevakorras esinevate vigade kohta ning ettepanekud eelnõude päevakorrast väljaarvamise kohta. Protestid ja ettepanekud tuleb esitada kirjalikult istungi juhatajale, kes loeb need ette. Kui volikogu nõustub päevakorraprojekti kohta esitatud protesti või ettepanekuga, loetakse see rahuldatuks hääletamata, kui keegi volikogu liikmetest hääletamist ei nõua.
(4) Pärast ettepanekute ja protestide läbivaatamist ja vajadusel hääletamist kinnitatakse päevakord poolthäälte enamusega. Kui päevakorda ei kinnitata, paneb istungi juhataja kõik punktid ükshaaval hääletamisele. Küsimus jääb päevakorda, kui selle poolt hääletab volikogu liikmeid rohkem kui vastu.

§ 36. Päevakorraküsimuse arutamine istungil

(1) Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu esitaja ettekandega. Juhul, kui eelnõu esitajaks on linnavalitsus, kannab eelnõu üldreeglina ette linnapea või vastava valdkonna aselinnapea. Seejärel kuulatakse ära juhtivkomisjoni esindaja kaasettekanne. Juhul, kui istungi juhataja esineb ettekande või kaasettekandega, peab ta ettekande või kaasettekande tegemise ajaks istungi juhatamise üle andma asendajale.
(2) Ettekandeks antakse aega 15 minutit ja kaasettekandeks 10 minutit. Ettekandja taotlusel võib istungi juhataja ettekande ja kaasettekande aega pikendada 5 minuti võrra. Kui kõneleja räägib üle aja või kaldub ilmselt teemast kõrvale, hoiatab istungi juhataja teda või lõpetab sõnavõtu.
(3) Igal volikogu liikmel on õigus ühes päevakorrapunktis esitada ettekandjatele kokku kuni neli suulist küsimust. Küsimuste esitamiseks annab küsija märku käe tõstmisega. Ettekandja või kaasettekandja võib vajaduse korral vastamise delegeerida mõnele teisele volikogu liikmele, komisjoni liikmele, linnavalitsuse liikmele või linnaametnikule.
(4) Pärast küsimuste esitamise lõppemist avatakse läbirääkimised, kus volikogu liikmel on võimalus antud päevakorraküsimuses arvamust avaldada sõnavõtuga (repliigiga) kõnepuldist kestusega kuni 5 minutit. Sõna istungi läbiviimise korra kohta (nn protseduuriline küsimus) võib esitada koha pealt.
(5) Kui arvamuse avaldamiseks enam soovi ei ole, loeb istungi juhataja läbirääkimised lõpetatuks. Pärast läbirääkimiste lõppu on eelnõu esitajal õigus lõppsõnaks kestusega kuni 3 minutit.
(6) Enne eelnõu panemist lõpphääletusele teeb istungi juhataja teatavaks laekunud
muudatusettepanekud. Juhtivkomisjon esitab oma arvamuse muudatusettepaneku kohta.
Muudatusettepanek peab sisaldama viidet eelnõu muudetavale osale ja soovitava muudatuse täpset sõnastust. Muudatusettepaneku kohta küsitakse eelnõu esitaja arvamust. Istungi juhataja paneb muudatusettepaneku hääletamisele ainult siis, kui mõni volikogu liige või fraktsioon seda nõuab.
(7) Juhul, kui muudatusettepanekud, mis leiavad toetust, on üksteist välistavad ja vastassuunalised, suunab istungi juhataja eelnõu uuele lugemisele ja võib moodustada redaktsioonitoimkonna.
(8) Sama suhet reguleeriva kahe või enama volikogu menetluses oleva eelnõu suhtes võib
juhtivkomisjon teha ettepaneku arutada neid eelnõusid ühe päevakorrapunktina.
(9) Alatine komisjon võib eelnõu algatamata teha ettepaneku võtta päevakorda eraldi
päevakorrapunktina olulise tähtsusega linnaelu küsimuse arutamine.

§ 37. Eelnõu lõpphääletusele panek

(1) Eelnõu lugemise katkestamise või saatmise järgmisele lugemisele otsustab volikogu poolthäälte enamusega. Enne nimetatud otsustuste hääletamist on eelnõu esitajal õigus nõuda laekunud muudatusettepanekute läbihääletamist. Muudatusettepanekud pannakse hääletusele nende esitamise järjekorras.
(2) Eelnõu ei saa esimesel lugemisel vastu võtta, kui:
1) eelnõu puudutab linnaeelarve vastuvõtmist, muutmist või lisaeelarve kinnitamist;
2) eelnõuga muudetakse Haapsalu põhimäärust, välja arvatud juhul, kui muudatus tuleneb
seadusest;
3) eelnõuga võetakse vastu Haapsalu arengukava või kehtestatakse kohalik maks.
(3) Eelnõu arutamisel kahel lugemisel kuulatakse esimesel lugemisel ära eelnõu algataja ettekanne ja juhtivkomisjoni ettekanne. Juhtivkomisjoni ettepanekul saadetakse eelnõu teisele lugemisele määrates aja muudatusettepanekute tegemiseks, mis ei või olla lühem kui üks tund ja üldjuhul pikem kui esimese lugemise lõpetamisele järgnev volikogu istung. 
(4) Juhul, kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud eelnõu esimesel lugemisel ei otsusta volikogu poolthäälte enamusega eelnõu saata teisele lugemisele ja ei katkesta eelnõu lugemist, langeb eelnõu menetlusest välja. Eelnõu menetlusest väljalangemine protokollitakse.
(5) Eelnõusse esimesel lugemisel tehtud muudatusettepanekuid saab muuta ainult hääletamise teel.
(6) Eelnõu pannakse tervikuna hääletusele pärast kõigi muudatusettepanekute läbihääletamist. Kui mõni volikogu liige, fraktsioon või komisjon seda nõuab, tuleb enne lõpphääletust volikogu liikmetele kätte jagada eelnõu lõplik tekst. Kui eelnõu algataja arvestas tehtud muudatusettepanekut, ei saa muudatusettepaneku tegija seda enam tagasi võtta.
(7) Ettepanekut eelnõu mitte vastu võtta ei käsitleta iseseisva otsuse eelnõuna ega eelnõu
muudatusena.

§ 38. Hääletamine volikogu istungil

(1) Volikogu ainupädevuses olevaid küsimusi otsustatakse hääletamise teel. Muudes küsimustes hääletatakse juhul, kui vähemalt üks volikogu liige seda nõuab. Volikogu otsustused tehakse poolthäälte enamusega. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 45 lõikes 5 nimetatud küsimustes on otsustuse vastuvõtmiseks vajalik volikogu koosseisu häälteenamust. Enne määruse või otsuse eelnõu hääletamist, mille vastuvõtmiseks on nõutav volikogu koosseisu häälteenamus, kontrollitakse volikogu liikmete kohalolekut.
(2) Hääletamine on volikogus avalik, välja arvatud isikuvalimistel. Volikogu liige hääletab isiklikult.
(3) Avalikul hääletamisel hääletatakse käetõstmisega. Käetõstmisega hääletamisel võib volikogu liige taotleda nimelist hääletamist, kui tema ettepanekut toetab veel vähemalt kaks volikogu liiget. Nimeline hääletamine viiakse läbi, kui selle poolt hääletab vähemalt 1/4 kohalolevatest volikogu liikmetest.
(4) Hääletamistulemustest teatab istungi juhataja ning kinnitab seda haamrilöögiga.
(5) Õigus hääletamise tulemusi vaidlustada on volikogu liikmel koheselt peale antud päevakorrapunkti hääletamist. Kordushääletamine viikase läbi kui on tekkinud kahtlus häältelugemise õigsuses. Hilisemaid pretensioone ei arvestata.

§ 39. Hääletamine isikuvalimistel

(1) Õigus seada üles kandidaate isikuvalimistel on volikogu liikmetel ja volikogu fraktsioonidel.
(2) Ülesseatud kandidaadid annavad kirjaliku nõusoleku kandideerida. Ülesseatud kandidaadid võivad oma kandidatuuri taandada kuni nimekirja sulgemiseni.
(3) Kandidaatide nimekiri suletakse poolthäälte enamusega. Enne nimekirja sulgemist võivad
fraktsioonid nõuda kuni 5 minutist vaheaega.
(4) Pärast nimekirja sulgemist kuulutab istungi juhataja välja vaheaja kandidaatide nimede
kandmiseks hääletussedelitele. Hääletussedelitele kantakse kandidaatide nimekirja kantud
kandidaadid tähestikulises järjekorras. Kui üles on seatud rohkem kandidaate, kui konkreetsel
valimisel on volikogu liikmel hääli, märgitakse hääletussedelile kandidaadi järele lahter „poolt“. Kui üles on seatud sama palju kandidaate, kui konkreetsel valimisel on volikogu liikmel hääli, märgitakse hääletussedelile kandidaadi järele lahtrid „poolt“ ja „vastu“.
(5) Kandidaatide tutvustamiseks antakse aega kuni 10 minutit, sõnavõtuks kuni 5 minutit, repliigiks kuni 1 minut. Kandidaatide tutvustamine toimub kandidaatide esitamise järjekorras.
(6) Hääletusprotseduuri viib läbi häältelugemiskomisjon. Häältelugemiskomisjon moodustatakse vähemalt viieliikmeline. Volikogu esimehe valimistel uue volikogu koosseisu esimesel istungil või järgmistel istungitel, kui esimesel istungil ei osutunud volikogu esimees valituks, korraldab hääletusprotseduuri Haapsalu linna valimiskomisjon. Volikogu esimehe valimistel kohaldatakse Haapsalu linna valimiskomisjonile käesolevas paragrahvis häältelugemiskomisjoni kohta sätestatud, arvestades kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest ja kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadusest tulenevaid erisusi.
(7) Enne hääletuse väljakuulutamist kontrollib häältelugemiskomisjon valimiskasti ja pitseerib selle.
(8) Istungi juhataja kuulutab välja hääletuse.
(9) Hääletussedelite väljaandmise aluseks on volikogu liikmete nimekiri. Volikogu liige saab
häältelugemiskomisjonilt allkirja vastu volikogu pitsati jäljendiga hääletussedeli.
(10) Volikogu liige märgistab hääletussedelil ristiga „poolt“ lahtri selle kandidaadi nime juures, kelle poolt ta hääletab. Kui hääletussedelil on sama palju kandidaate, kui konkreetsel valimisel on volikogu liikmel hääli, märgistab volikogu liige hääletussedelil kandidaadi järele lahtri „poolt“ või „vastu“.
(11) Pärast hääletussedeli täitmist laseb volikogu liige häältelugemiskomisjoni liikmel hääletussedeli tühjale küljele panna volikogu pitsati jäljendi ja laseb isiklikult hääletussedeli valimiskasti.
(12) Kui hääletussedel rikutakse enne selle laskmist valimiskasti, on volikogu liikmel õigus rikutud sedelit tagastades saada häältelugemiskomisjonilt uus hääletussedel, mille kohta tehakse vastav märge volikogu liikmete nimekirja.
(13) Häälte lugemine on avalik, see toimub vahetult pärast hääletuse lõppemist.
(14) Kehtetuks tunnistatakse hääletussedel, millel on:
1) märgistatud on rohkem „poolt“ lahtreid, kui konkreetsel valimisel on volikogu liikmel hääli või
2) pole märgistatud ühegi kandidaadi nime või
3) kandidaadi puhul on märgistatud nii lahter „poolt“ kui „vastu“.
(15) Kui hääletussedel ei ole täidetud nõuetekohaselt, kuid sellel on arusaadavalt märgitud, kelle poolt volikogu liige hääletas, loetakse hääletussedel või kandidaadile antud hääl kehtivaks. Kahtluse korral otsustab hääletussedeli kehtivuse häältelugemiskomisjon hääletamise teel.
(16) Hääletustulemuste kohta koostatakse protokoll, millele kirjutavad alla kõik häältelugemiskomisjoni liikmed. Häältelugemiskomisjoni protokolli loeb ette häältelugemiskomisjoni
esimees ja esitab selle istungi juhatajale.
(17) Volikogu liikmel on õigus esitada kirjalik motiveeritud protest hääletamise korraldamise või hääletustulemuse kindlakstegemise kohta kohe pärast hääletustulemuste teatavaks tegemist. Protesti rahuldamise otsustab volikogu avalikul hääletusel.
(18) Häältelugemiskomisjon hävitab kohe pärast hääletustulemuste kindlakstegemist ja protestide lahendamist hääletussedelid.

§ 40. Umbusaldusmenetlus

Umbusaldusmenetlus volikogus toimub kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 46 sätestatud korras.

§ 41. Tagasiastumine

Tagasiastumine toimub kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 46¹ sätestatud korras.

§ 42. Arupärimine

(1) Volikogu liikmel on õigus esitada arupärimisi linnapeale ja linnavalitsuse liikmetele.
(2) Arupärimine esitatakse kirjalikult volikogu kantseleisse vähemalt 15 päeva enne volikogu istungit.
(3) Volikogu esimees edastab arupärimise vastavale ametiisikule, linnavalitsuse puhul linnapeale.
(4) Arupärimisele tuleb vastata volikogu järgneval istungil.
(5) Arupärimisele vastab arupärimise adressaat või arupärija nõusolekul muu isik.
(6) Arupärimise adressaat teatab arupärimise kättesaamisele järgneva töönädala jooksul volikogu esimehele kirjalikult oma valmisolekust arupärimisele vastata.
(7) Arupärimisele vastatakse nende esitamise järjekorras esimese päevakorra punktina.
(8) Volikogu kuulab ära arupärimise adressaadi vastuse. Arupärija võib pärast vastuse ärakuulamist esitada arupärimiseks tõstatatud probleemi kohta kuni kolm täpsustavat küsimust. Kui arupärija ei saa oma täpsustavale küsimusele vastust, on tal õigus küsimust korrata.
(9) Arupärimisele vastamiseks antakse aega kuni 10 minutit, küsimusele vastamiseks kuni üks minut. Läbirääkimisi ei avata.

5. peatükk
LINNAVALITSUS

§ 43. Linnavalitsus

(1) Linnavalitsus on linna omavalitsuse kollegiaalne täitevorgan, kes viib oma pädevust ja volitusi arvestades ellu seadustes ja haldusaktides Haapsalu linnale kui omavalitsusüksusele pandud ülesandeid.
(2) Linnavalitsus realiseerib lõikes 1 nimetatud ülesandeid haldusaktide andmise ning nende täitmise kontrolli tagamisega, samuti haldustoimingute tegemisega.
(3) Linnavalitsus juhib linna ametiasutuste (v.a volikogu kantselei) ja nende hallatavate asutuste tegevust ja osaleb oma esindajate kaudu linna osalusega eraõiguslike juriidiliste isikute tegevuse juhtimises.
(4) Linna ametiasutuste struktuuri ja teenistujate koosseisu ning palgajuhendi kinnitab volikogu. Linnaasutuste asutamise ja lõpetamise ning nende põhimääruste kinnitamise ja muutmise otsustab volikogu, linna asutuste juhi kinnitab linnapea ettepanekul linnavalitsus.

§ 44. Linnapea valimine

(1) Volikogu valib linnapea oma volituste ajaks kuni neljaks aastaks.
(2) Linnapea valimine toimub käesoleva põhimääruse §-s 39 sätestatud korras.
(3) Linnapea valimine viiakse läbi ühe kuu jooksul linnavolikogu uue koosseisu esimese istungi päevast arvates.

§ 45. Linnapea

(1) Linnapeal on valituks osutumise päevast volitus moodustada linnavalitsus - esitada volikogule ettepanek linnavalitsuse struktuuri ja liikmete arvu ning linnavalitsuse liikmete kinnitamise kohta.
(2) Linnapea:
1) juhib ja korraldab linnavalitsuse tööd ja linnavalitsuse istungite ettevalmistamist ja läbiviimist;
2) esindab Haapsalu linna ja linnavalitsust seaduse ja käesoleva põhimäärusega sätestatud korras. Seadustes ja teistes õigusaktides ettenähtud juhtudel võib linnapea volitada teisi isikuid esindama linna või linnavalitsust temale antud pädevuse piires;
3) annab linnavalitsuse ja tema ametiasutuste sisemise töö korraldamiseks käskkirju;
4) kirjutab alla linnavalitsuse määrustele ja korraldustele ning teistele linnavalitsuse dokumentidele;
5) esitab volikogule ettepaneku linnavalitsuse struktuuri ja liikmete arvu kinnitamise, linnavalitsuse liikmete kinnitamise ja nende linnavalitsuse liikmete kohustustest vabastamise ning palgaliste valitsuse liikmete ametisse nimetamise ja nende ametist vabastamise kohta;
6) võtab teenistusse ja vabastab teenistusest linnavalitsuse ametnikud;
7) sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingu linnavalitsuse töötajatega ning linnavalitsuse hallatavate asutuste juhtidega, kui seaduse või hallatava asutuse põhimäärusega ei ole sätestatud teisiti;
8) esitab linnavalitsusele ametisse nimetamiseks linna ametiasutuse juhi kandidaadi ja ametisse kinnitamiseks linna ametiasutuse hallatava asutuse juhi kandidaadi, teeb valitsusele ettepaneku nimetatud juhtide ametist vabastamise kohta, teostab tööandja teisi õigusi ja kohustusi, kui volikogu või valitsuse õigusaktis ei ole sätestatud teisiti;
9) nimetab ametisse ja vabastab ametist seaduses sätestatud korras siseaudiitori kutsetegevuse
alaste ülesannete täitmiseks ametniku või vastava struktuuriüksuse juhi;
10) täidab muid talle seaduse alusel ja valla või linna põhimäärusega pandud ülesandeid.
(3) Linnapea volituste ennetähtaegsel lõppemisel astub tagasi kogu linnavalitsus, kes jätkab oma ülesannete täitmist kuni uue linnavalitsuse ametisse kinnitamiseni.
(4) Linnapea äraolekul asendab linnapead üks linnapea poolt määratud linnavalitsuse liikmetest. Kui ka asendajaks määratud linnavalitsuse liige on ära, asendab linnapead vanim kohalolev linnavalitsuse liige.
(5) Linnapea võib ise minna ja saata linnavalitsuse liikmeid teenistuslähetusse avaliku teenistuse seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Linnavalitsuse liikme lähetus vormistatakse linnapea käskkirjaga

§ 46. Linnavalitsuse koosseis ja moodustamine

(1) Linnapea esitab hiljemalt kahe nädala jooksul tema linnapeaks valimise otsuse
teatavakstegemisest volikogule kinnitamiseks ettepaneku linnavalitsuse arvulise koosseisu ja
struktuuri kohta.
(2) Linnavalitsuse koosseisu kuuluvad linnapea ja linnavalitsuse liikmed. Palgaline linnavalitsuse liige nimetatakse aselinnapea ametikohale.
(3) Pärast linnavalitsuse arvulise koosseisu ja struktuuri kinnitamist esitab linnapea hiljemalt kahe nädala jooksul volikogule eelnõu linnavalitsuse liikmete kinnitamiseks ja nende vabastamiseks linnavalitsuse liikmete kohustustest ning palgaliste linnavalitsusliikmete ametisse nimetamiseks ja ametist vabastamiseks;
(4) Eelnõu arutamine algab linnapea ettekandega. Esitatud linnavalitsuse liikmete kandidaadid
võivad esineda igaüks kuni 10 minutise ettekandega. Iga ettekande järel võib volikogu liige esitada ettekandjale kuni kaks suulist küsimust.
(5) Volikogu kinnitab (nimetab ametisse) linnavalitsuse liikmed linnapea volituste ajaks.
(6) Volikogu otsustab linnavalitsuse liikmete kinnitamise (ametisse nimetamise) poolthäälte
enamusega.
(7) Kui mõne linnavalitsuse liikme volitused lõpevad enne tähtaega, kinnitatakse (nimetatakse
ametisse) uus linnavalitsuse liige linnapea esildise alusel käesolevas paragrahvis sätestatud korra järgi.

§ 47. Linnavalitsuse volituste tähtaeg
(1) Linnavalitsus saab oma volitused linnavolikogu poolt linnavalitsuse ametisse kinnitamise päevast linnapea volituste ajaks.
(2) Linnavalitsus esitab lahkumispalve volikogu uue koosseisu esimesel istungil. Pärast
lahkumispalve esitamist täidab linnavalitsus oma ülesandeid kuni uue linnavalitsuse ametisse
kinnitamiseni.
(3) Linnavalitsuse liikme volitused lõpevad enne tähtaega seaduses ettenähtud juhtudel.
(4) Linnapea või valitsuse liikme tagasiastumise korral esitab ta avalduse linnasekretärile. Avalduse esitanu loetakse tagasi astunuks avalduses märgitud kuupäevast, mis ei või olla varasem kui järgmine tööpäev avalduse esitamisest. Linnasekretär teavitab kohe volikogu esimeest või tema asendajat.

§ 48. Linnavalitsuse pädevus

(1) Linnavalitsus:
1) valmistab ette volikogus arutamisele tulevaid küsimusi, lähtudes seadusest, linnavalitsuse
seisukohtadest või volikogu otsustest;
2) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis seaduse, volikogu määruste või otsustega või käesoleva põhimäärusega on pandud täitmiseks linnavalitsusele;
3) lahendab seadusega kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsusüksuse või kohaliku
omavalitsusorgani pädevusse antud küsimusi, mille lahendamise on volikogu delegeerinud
linnavalitsusele;
4) lahendab ja korraldab kohaliku elu küsimusi, mis ei kuulu volikogu pädevusse;
5) korraldab teenistuslikku järelevalvet seaduses sätestatud korras;
6) kehtestab linna asutuste poolt osutatavate teenuste hinnad;
(2) Linnavalitsuse liikmed koordineerivad linnapea üleantud volituse piires linnavalitsuse
tegevusvaldkondi, korraldavad struktuuriüksuste valitsemisalasse kuuluvaid küsimusi ning täidavad muid linnapea antud ülesandeid. Linnavalitsuse liikmete tööjaotus kehtestatakse linnapea käskkirjaga.

§ 49. Linnavalitsuse töökord
(1) Linnavalitsuse töövorm on istung. Linnavalitsuse istungid on kinnised, kui linnavalitsus ei otsusta teisiti. Linnapea või tema asendaja võib kutsuda istungile ka teisi isikuid. Linnavalitsuse istungit juhatab linnapea, tema äraolekul tema asendaja.
(2) Linnavalitsus on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab osa üle poole valitsuse koosseisust, sealhulgas linnapea või tema asendaja. Istungist võtab sõnaõigusega osa linnasekretär või tema asendaja.
(3) Istungi juhataja ettepanekul arutatakse läbi istungi päevakorra projekt ja kinnitatakse istungi päevakord. Ettekannete ja sõnavõttude pikkuse istungil määrab istungi juhataja.
(4) Linnavalitsuse otsustused tehakse poolthäälte enamusega.
(5) Linnavalitsusel on õigus vastu võtta otsuseid istungit kokku kutsumata. Linnasekretär saadab linnapea määratud eelnõud linnavalitsuse kõikidele liikmetele, määrates tähtaja, mille jooksul linnavalitsuse liikmed peavad esitama selle kohta oma seisukoha.
(6) Linnavalitsuse istung protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla istungi juhataja ja protokollija.

§ 50. Linnavalitsuse komisjon
(1) Linnavalitsus võib moodustada oma pädevuses olevate küsimuste arutamiseks komisjone.
(2) Komisjoni tegevuse eesmärgid ja tegutsemise tähtaeg sätestatakse komisjoni põhimääruses, mille kinnitab linnavalitsus. Komisjonide koosolekute protokollid avalikustatakse linna veebilehel.
(3) Komisjoni koosseisu kinnitab linnavalitsus.

6. peatükk
HAAPSALU LINNA AMETIASUTUSED JA HALLATAVAD ASUTUSED

§ 51. Ametiasutused
(1) Haapsalu linna ametiasutused on linnavalitsus (asutusena) koos struktuuriüksustega ja volikogu kantselei.
(2) Linnavalitsuse kui ametiasutuse ülesanded on sätestatud käesolevas põhimääruses.
(3) Volikogu kantselei on linna ametiasutus, mis tagab volikogu asjaajamise korraldamise,
majandusliku teenindamise ning volikogu, tema komisjonide ja fraktsioonide töö.
(4) Linnavalitsuse struktuuriüksuste ülesanded, õigused ja kohustused sätestatakse struktuuriüksuste põhimäärustes. Struktuuriüksuste põhimäärused kinnitab linnavalitsus.
(5) Linna ametiasutuse struktuuri ja teenistuskohtade koosseisu kinnitab volikogu.
(6) Volikogu esimehel on õigus teha muudatusi volikogu kantselei teenistuskohtade koosseisus (teenistuskohtade ümberkorraldamine, teenistuskohtade arvu vähendamine, tähtajaliste teenistuskohtade moodustamine) volikogu poolt kehtestatud palgafondi piires.
(7) Linnavalitsusel on õigus teha muudatusi linnavalitsuse teenistuskohtade koosseisus
(teenistuskohtade ümberkorraldamine, teenistuskohtade arvu vähendamine, tähtajaliste
teenistuskohtade moodustamine) linnavolikogu poolt kehtestatud palgafondi piires või linnavalitsuse reservfondi arvel.

§ 52. Linnavalitsuse hallatavad asutused

(1) Linn võib teenuste osutamiseks asutada linna ametiasutuse hallatavaid asutusi, mis ei ole
juriidilised isikud.
(2) Linna ametiasutuse hallatava asutuse asutamise ning selle tegevuse lõpetamise otsustab,
põhimääruse kinnitab ja teeb selles muudatusi volikogu.
(3) Linna ametiasutuse hallatava asutuse juhi kinnitab linnapea ettepanekul ametisse linnavalitsus. Linna ametiasutuse hallatava asutuse juhiga sõlmib töölepingu linnapea või tema poolt selleks volitatud isik, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti.

7. peatükk
ARENGUKAVA, EELARVE JA MAJANDUS

§ 53. Arengukava

(1) Haapsalu linna arengukava on pika- ja lühiajalise arengu eesmärke määratlev ja nende elluviimise võimalusi kavandav dokument, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi ning on aluseks erinevate eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele.
(2) Kõik seaduse alusel kohalikule omavalitsusele kohustuslikud valdkonnapõhised arengukavad, linna arengukava ning üldplaneering peavad olema omavahel seotud ning ei tohi olla vastuolus.
(3) Mis tahes eelarveaastal peab kehtiv arengukava hõlmama vähemalt nelja eelseisvat
eelarveaastat. Kui linnal on pikemaajalisi varalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks
perioodiks, peab arengukava olema nimetatud varalisi kohustusi käsitlevas osas kavandatud selleks perioodiks.
(4) Arengukava muudetakse arengukava täitmise ülevaatamise tulemuste, muutunud
arenguperspektiivide, eesmärkide ning vajaduste arvesse võtmiseks. Arengukava muutmisel
lähtutakse selle koostamise põhimõtetest.

§ 54. Eelarvestrateegia

(1) Eelarvestrateegia koostatakse linna arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks, et
planeerida kavandatavate tegevuste finantseerimist.
(2) Eelarvestrateegia koostatakse arengukavaga seotud iseseisva dokumendina neljaks eelseisvaks eelarveaastaks.
(3) Eelarvestrateegia nõuded ja menetlemine sätestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse
finantsjuhtimise seaduses ja Haapsalu linna finantsjuhtimise korras.

§ 55. Eelarve

(1) Eelarvega määratakse linna rahaliste vahendite kasutuse plaan eelarveaastaks, tulenevalt
arengukavas ja eelarvestrateegias pandud eesmärkidest ja tegevustest.
(2) Eelarveaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
(3) Eelarvele esitatavad nõuded ja menetlemine sätestatakse kohaliku omavalitsuse üksuse
finantsjuhtimise seaduses ja Haapsalu linna finantsjuhtimise korras.

§ 56. Linnavara

(1) Linnavara on linna omandis olevad esemed, sealhulgas rahaliselt hinnatavad õigused ja
kohustused.
(2) Linnavara valitsemise tingimused sätestatakse Haapsalu linnavara valitsemise korras.

8. peatükk
LINNA ÕIGUSAKTID

§ 57. Volikogu õigusaktid

(1) Volikogul on õigus anda üldaktidena määrusi ja võtta üksikaktidena vastu otsuseid.
(2) Volikogu õigusaktid, välja arvatud juurdepääsupiiranguga andmeid sisaldavad, avalikustatakse Haapsalu linna kodulehel. Volikogu määrus avaldatakse Riigi Teatajas ja jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(3) Volikogu otsused jõustuvad teatavakstegemisest, kui otsuses eneses ei sätestata hilisemat
tähtpäeva. Volikogu otsuste teatavakstegemise korraldab volikogu kantselei.
(4) Volikogu õigusaktide eelnõud koos seletuskirjadega, välja arvatud juurdepääsupiiranguga
andmeid sisaldavad, avalikustatakse enne nende vastuvõtmist Haapsalu linna kodulehel.

§ 58. Linnavalitsuse õigusaktid

(1) Linnavalitsusel on õigus anda üldaktidena määrusi ja võtta üksikaktidena vastu korraldusi.
(2) Linnavalitsuse õigusaktid, välja arvatud juurdepääsupiiranguga andmeid sisaldavad,
avalikustatakse Haapsalu linna kodulehel. Linnavalitsuse määrus avaldatakse Riigi Teatajas ja
jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist, kui määruses ei ole sätestatud hilisemat tähtpäeva.
(3) Linnavalitsuse korraldused jõustuvad teatavakstegemisest, kui korralduses eneses ei sätestata
hilisemat tähtpäeva. Linnavalitsuse korralduste teatavakstegemise korraldab linnakantselei.

§ 59. Õigusaktide kehtivus

Volikogu ja linnavalitsuse õigusaktid kehtivad Haapsalu haldusterritooriumil seadusega ja Haapsalu õigusaktidega sätestatud korras, samuti Haapsalule kuuluva vara osas, mis asub väljaspool Haapsalu haldusterritooriumi.

§ 60. Õigusaktide täitmise kontroll

Seaduste, volikogu määruste ja otsuste ning linnavalitsuse määruste ja korralduste täitmist jälgivad seaduses ja põhimääruses sätestatud korras volikogu ja valitsus.

§ 61. Põhimäärus

Põhimääruse vastuvõtmiseks või selles muudatuste tegemiseks peab volikogu läbi viima vähemalt kaks lugemist, v.a juhul, kui muudatus põhimääruses tuleneb seadusemuudatusest. Vaheaeg iga järgneva lugemise vahel peab olema piisav parandusettepanekute menetlemiseks. Põhimäärus või temas tehtud muudatus võetakse vastu volikogu koosseisu häälteenamusega.

9. peatükk
HAAPSALU LINNA ESINDAMINE

§ 62. Välissuhted

(1) Rahvusvahelistes organisatsioonides osalemise ja lepingute sõlmimise sõprusomavalitsustega otsustab volikogu.
(2) Haapsalu linna esindamist rahvusvahelistes organistatsioonides ja suhetes
sõprusomavalitsustega korraldab linnavalitsus.

§ 63. Linna esindamine

(1) Linna esindab volikogu esimees ja linnapea või nende poolt volitatud isik.
(2) Linna esindab kohtuasjades volikogu esimees, linnapea, linnasekretär või linnasekretäri poolt volitatud isik.

10. peatükk
RAKENDUSSÄTTED

§ 64. Kehtetuks tunnistamine

Kehtetuks tunnistatakse:
1) Haapsalu Linnavolikogu 28.03.2003.a määrusega nr 9 kinnitatud "Haapsalu põhimäärus" ja selles Haapsalu Linnavolikogu 30.04.2004 määrusega nr 34, 24.09.2004 määrusega nr 39, 28.01.2005 määrusega nr 58, 23.09.2005 määrusega nr 76, 30.06.2006 määrusega nr 16 tehtud muudatused.
2) Haapsalu Linnavolikogu 26.06.1998.a määrusega nr 24 kinnitatud "Haapsalu Linnavolikogu reglement" ja selles Haapsalu Linnavolikogu 18.12.1998 määrusega nr 32, 25.02.2000 määrusega nr 4, 31.03.2000 määrusega nr 5 tehtud muudatused.

§ 65. Jõustumine

Määrus jõustub _______________

Jaanus Karilaid
Volikogu esimees

SELETUSKIRI
Eelnõule „Haapsalu linna põhimäärus“

I Sissejuhatus

Eelnõu eesmärgiks on ühendada üheks dokumendiks „Haapsalu linna põhimäärus“ ja „Haapsalu Linnavolikogu reglement“. Eelnõus on võrreldes kehtiva põhimäärusega soovitud vältida regulatsiooni kordamist, mis on sätestatud otseselt seaduses või teistes Haapsalu linna õigusaktides.

Käesoleval ajal kehtivad kaks eraldi dokumenti, kus põhimääruses on sätestatud linna kui kohaliku omavalitsuse ülesanded, pädevused ning volikogu ja linnavalitsuse ülesanded ja pädevused ning volikogu reglemendis on sätestatud volikogu täpsem töökord.

Eelnõuga tehakse ettepanek sätestada volikogu töökord põhimääruse ühe osana, mille tulemusel oleks regulatsiooni kasutamine selgem ja lihtsam. Lisaks on täna kehtiv volikogu reglement normitehniliselt aegunud.

Tulenevalt kahe õigusakti ühendamisest on eelnõus muutunud ka senine põhimääruse ülesehitus.

II Eelnõu sisu

1.	Üldsätted

Üldsätete all on eelnõus lisatud põhimääruse eesmärgi määratlus ning nimetatud valdkonnad, mida põhimäärusega reguleeritakse. 

Võrreldes kehtiva põhimäärusega on jäetud välja kohaliku omavalitsuse ülesannete loetelu, mis on ammendavalt sätestatud kohaliku omavalitsus korralduse seaduse (edaspidi KOKS) paragrahvis 6.

2.	Haapsalu linna sümboolika

Kehtivas põhimääruses on sümboolika sätestatud üldsätete all. Eelnõuga tehakse ettepanek muuta sümboolikat reguleeriv osa eraldi peatükiks. Sümboolika regulatsiooni ei ole sisuliselt muudetud.

3.	Volikogu
3.1.	 Üldsätted

Üldsätete all on sätestatud volikogu kui organi, volikogu liikme, volikogu esimehe ja aseesimehe pädevus ja valimine. 

Võrreldes kehtiva põhimäärusega ei ole eelnõus sätestatud volikogu ainupädevuses olevate küsimuste loetelu, mis on väga täpselt sätestatud KOKS § 22 lg 1.

Volikogu struktuuri ei ole eelnõuga muudetud. Lisatud on volikogu liikme määratlus ja õigused. Volikogu esimehe ja aseesimehe ülesandeid ja pädevust ei ole võrreldes kehtiva põhimääruse ja reglemendiga muudetud. Samuti ei ole muudetud nende valimisega seotud regulatsiooni.

3.2.	Volikogu juhatus

Volikogu juhatuse regulatsioonis on ühendatud tänases põhimääruses sätestatu ja reglemendis sätestatu. Täpsustatud on koosolekute puhul võrdse hääletustulemuse regulatsiooni, selliselt, et koosoleku juhataja hääl on otsustav.

3.3.	Volikogu fraktsioon

Eelnõus on viidud kokku põhimääruses ja reglemendis sätestatu. Fraktsiooni ülesannetes ja pädevuses ei ole muudatusi tehtud.

3.4.	Volikogu komisjon

Volikogu komisjoni regulatsioonis on muudetud tulenevalt volikogu juhatuse ettepanekust alaliste komisjonide nimed. Käesoleval ajal kehtiva regulatsiooni järgi on rahanduskomisjon, kommunaalkomisjon, kultuurikomisjon, õiguskomisjon. Eelnõus on sätestatud eelarve- ja rahanduskomisjon, planeeringu- ja kommunaalkomisjon, haridus- ja kultuurikomisjon ning sotsiaal- ja õiguskomisjon. Komisjonide pädevust on muudetud ainult selliselt, et õiguskomisjoni pädevusest on liikluskorraldus viidud kommunaalkomisjoni pädevusse. Selline ettepanek tuli volikogu juhatuselt.

Komisjoni pädevus ja ülesanded on eelnõus jäänud muutmata. Eraldi on sätestatud  kaasatud liikmete tasustamise küsimus, selliselt et mittevolikogu liikmetest komisjoni liikmetele on võimalik juhatuse otsuse alusel maksta tasu. 

Võrreldes täna kehtiva regulatsiooniga on eelnõus sätestatud võimalus pidada komisjoni koosolekut elektrooniliselt. Elektrooniline koosolek korraldatakse läbi volikogu kantselei.

Revisjonikomisjonile on antud auditikomitee ülesanded. Tulenevalt audiitortegevuse seaduse § 100 lg 1 kohaliku omavalitsuse üksuses, mis on avaliku huvi üksus vastavalt käesoleva seaduse § 13 lõike 1 punktile 4, täidab §-s 98 nimetatud auditikomitee ülesandeid revisjonikomisjon, mille koosseisu kuulub § 97 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastav isik.

Haapsalu linn on audiitortegevuse seaduse § 13 lõike 1 punkt 4 alusel avaliku huvi üksus, kus peab olema auditikomitee. Auditikomitee on selle liikmed valinud, kinnitanud või nimetanud organi või isiku nõuandev organ raamatupidamise, audiitorkontrolli, riskijuhtimise, sisekontrolli ja -auditeerimise, järelevalve teostamise ja eelarve koostamise valdkonnas ning tegevuse seaduslikkuse osas.

Tulenevalt audiitortegevuse seaduse § 100 lg 1 peab revisjonikomisjoni liikmeks olema vähemalt üks isik, kes on arvestuse, rahanduse või õiguse asjatundja.

4.	Volikogu töökord

Volikogu töökorra regulatsioonis ei ole muudetud põhimõttelisi menetlusreegleid, mis on kehtivad ka käesoleval ajal. Kokku on viidud põhimääruses ja reglemendis sätestatu ning esitatud need kompaktsemana ning arvestades väljakujunenud praktikat.

5.	Linnavalitsus

Linnavalitsuse regulatsioon on jäänud samaks senikehtivas põhimääruses sätestatuga. Ära on jäetud linnasekretäri ameti kirjeldus, mis on väga täpselt sätestatud KOKS-is ja linnavalitsuse teenistust puudutav osa, mis on reguleeritud volikogu poolt kehtestatud palgajuhendiga ning avaliku teenistuse seadusega.

6.	Haapsalu linna ametiasutused ja hallatavad asutused

Peatükis sätestatakse ametiasutuste ja hallatavate asutuste üldised ülesanded ja asutamise regulatsioon.

7.	Arengukava, eelarve ja majandus

Arengukava, eelarvestrateegiat puudutavas osas on sätestatud üldised põhimõtted, mis on viidud kooskõlla kehtiva seadusandlusega. 

Võrreldes kehtiva põhimäärusega on eelarvet puudutav osa sätestatud väga üldiselt. Eelarve menetluse ja koostamise regulatsioon on sätestatud Haapsalu linna finantsjuhtimise korras.

Eelnõus on jäetud välja linnavara puudutav täpsem kirjeldus, mis on reguleeritud Haapsalu linnavara valitsemise korraga.

8.	Linna õigusaktid

Peatükis reguleeritakse Haapsalu linna õigusaktide avaldamist. Võrreldes kehtiva põhimäärusega ei ole muudetud avaldamise põhimõtteid va sätestatud on seadusest tulenev nõue avaldada määruseid Riigi Teatajas.

9.	Haapsalu linna esindamine

Võrreldes kehtiva põhimäärusega on muudatuseks täpsustus, et kõik otsused, mille alusel Haapsalu linna osaleb rahvusvahelistes organisatsioonides või sõlmib lepinguid sõprusomavalitsusega, peavad olema kinnitatud volikogu pool. Käesoleval ajal on kohustus kinnitada volikogus ainult lepingud, mis toovad kaasa rahalised kohustused.

10.	Rakendussätted

Uue põhimääruse redaktsiooniga tunnistatakse kehtetuks kehtiv põhimäärus ja volikogu reglement.

III Eelnõu mõju

Haapsalu põhimääruse uue redaktsiooni kehtestamine ei mõjuta kehtiva põhimääruse alusel tekkinud õigussuhteid.

Eelnõu ja seletuskirja koostas Erko Kalev, linnasekretär
Detsember 2013 – jaanuar 2014