HAAPSALU ÜLDPLANEERINGU
KESKKONNAMÕJU STRATEEGILISE HINDAMISE ARUANNE 

              Töö nr 0519                         

                       Töö koordinaator:

 
             Ülle Ambos
                        keskkonnaekspert
                                    tegevuslitsents KMH0116

                     

Aprill 2006
Tallinn

1 SISSEJUHATUS
1.1 Üldinformatsioon
1.2 Metoodika
1.3 Kasutatud alusmaterjalid ja infoallikad
1.4 Õigusaktid
2 KAVANDATAVA TEGEVUSE EESMÄRK
3 MÕJUTATAVA KESKKONNA KIRJELDUS
3.1 Haapsalu linna kujunemine
3.2 Looduskeskkond
3.2.1 Asukoht
3.2.2 Aluspõhi
3.2.3 Pinnakate
3.2.4 Rannavööndi kirjeldus
3.2.5 Rannavööndi reljeef
3.2.6 Haapsalu hüdrogeoloogia
3.2.7 Kliima
3.3 Elu- ja sotsiaalkeskkond
3.3.1 Haridusasutused
3.4 Majanduskeskkond
3.5 Kommunikatsioonid
3.5.1 Maanteed, tänavad ja sadamad:
3.5.2 Veevarustus ja kanalisatsioon
3.5.3 Elektri- ja soojavarustus
3.5.4 Sidevarustus
4 KAVANDATAV TEGEVUS JA SELLE ALTERNATIIVID
4.1 Haapsalu linna visioon ja arengusuunad
4.2 Arengueesmärkide saavutamise mehhanismid
4.3 Piirkondade ruumilised arenguvisioonid
4.4 Haapsalu linna maakasutusstrateegia
4.5 Erinevate maakasutuse juhtfunktsioonidega maade arendamise eesmärgid
4.5.1 Väikeelamute maad
4.5.2 Korruselamute maa
4.5.3 Ühiskondlike hoonete maad
4.5.4 Ärimaad
4.5.5 Tootmismaad
4.5.6 Liiklusmaa
4.5.7 Puhke- ja virgestusalad
4.5.8 Veealad
4.5.9 Tehnoehitiste maad
4.5.10 Kalmistud
4.6 Haapsalu üldplaneeringu neli olulisemat printsiipi ja muutuspiirkonda
4.6.1 Liikluskoormuse hajutamine
4.6.2 Paralepa arengupiirkond
4.6.3 Holmide avamine
4.6.4 Pargivöönd piki randa
4.6.5 Maade reserveerimine Haapsalu linna üldplaneeringus
4.7 Elu- ja sotsiaalkeskkond
4.7.1 Elamumaad
4.7.2 Haridus- ja tervishoiuasutused
4.7.3 Maade reserveerimine puhke- ja virgestusalade tarbeks
4.7.4 Kalmistud
4.8 Majanduskeskkond
4.8.1 Ärimaa
4.8.2 Tootmis- ja tööstusmaa
4.8.3 Teemaa ja kergliiklus
4.8.4 Sadamad
5 KAVANDATUD TEGEVUSE JA ALTERNATIIVIDEGA KAASNEVAD KESKKONNAMÕJUD NING OHUD
5.1 Kavandatava tegevuse keskkonnamõjud
5.1.1 Haapsalu piirkonna geoloogilisest ehitusest tulenev
5.1.2 Rand ja rannaprotsessid
5.1.3 Linna linnustikust tulenevad probleemid ja võimalikud lahendid
5.1.4 Nahkhiired  Haapsalu linnas.
5.1.5 Elu- ja sotsiaalkeskkonna mõjud
5.1.6 Majanduskeskkonnast tulenevad mõjud
5.1.7 Liikluskorraldus
5.1.8 Veevarustuse ja kanalisatsiooni analüüs
5.1.9 Tänavavalgustuse olemasoleva olukorra analüüs
5.2 Miljööväärtuslikud alad
5.2.1 Ülevaade
5.2.2 Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala ja Haapsalu raudteejaama ansambli kaitsevöönd
5.2.3 Promenaad, 19. sajandi lõpus rajatud rannapark
5.2.4 Raudteejaama hoonete ansambel
5.2.5 Miljööväärtusliku hoonestusalad
5.2.6     1. Holmidepealne
5.2.7     2. Õhtu kallas, 20. sajandi alul rajatud kaldapuiestee
5.2.8    3. Endla – Kreutzwaldi tn ümbruse puitasum
5.2.9    4. Uue – Koidula  tn ümbruse puitasum
5.2.10    5. Paralepa parkmets
5.2.11   6. Õpetaja – Staadioni tänavate elamurajoon
5.3 Maa- ja veealadel kehtivad piirangud
5.3.1 Riikliku kaitse all oleva kultuurimälestise ja muinsuskaitsealaga seotud piirangud
5.3.2 Riiklikult kaitstavate loodusobjektide piirangud
5.3.3 Natura 2000 ala
5.3.4 Veekaitsevööndid ja veekogu äärsed ehituskeelualad
5.3.5 Üleujutuste piir Haapsalu linnas
5.3.6 Üldplaneeringus on ranna ehituskeeluala vähendamise ettepanekut põhjendatud:
5.3.7 Nõuded supelrannale
5.3.7 Tänavamaa piirangud
5.3.8 Raudtee kaitsevöönd
5.3.9 Sadamad
5.3.10 Liinikoridorid, kaitsevööndid ja kujad
5.3.11 Metsa kaitsekategooriad
5.3.12 Välisõhu saastekaitse
5.3.13 Surveseadmed
5.4 Jäätmekäitlus
5.5 Kommunikatsioonid
5.5.1 Elektrivõrk
5.5.2 Veevarustus ja kanalisatsioon
5.5.3 Sadevee probleemid
5.5.4 Soojavarustus
5.6 Haapsalu linna ja Ridala valla administratiivpiiri täpsustamine
5.7 Kodanikukaitse ja päästeala
5.8 Tuleohutusnõuded
5.9 Negatiivsete mõjude ja ohtude leevendused
5.10 Alternatiivide võrdlus
6  KESKKONNAMÕJUDE VÕRDLUS JA ANALÜÜS
6.1 Kaudne mõju, kumulatiivne mõju ja koosmõju
6.2 Keskkonnamõjude astmeline skeem ja maatriks
6.3 Keskkonnamõjud ja -aspektid
7 STRATEEGIA SÄÄSTEV EESTI 21 KASUTUS ÜLDPLANEERINGUS
7.1 Sissejuhatus
7.1.1 Haapsalu üldplaneeringu lähteülesande p.3.2
7.1.2 Üldplaneeringu tekstis on välja toodud  probleemid:
7.1.3. Üldplaneeringu printsiibid.
7.1.4. Haapsalu arengusuunad
7.1.5 Linna arengu eesmärgid üldplaneeringu järgi.
7.1.6 Maade reserveerimine
7.1.7 Liikluskorraldusest
7.1.8 Linna arengu kriteeriumid
7.1.9 KSH aluseks valitud materjal
7.2 Eesti kultuuriruumi elujõulisus (E1)
7.3 Heaolu kasv (E2)
7.4 Sidus ühiskond (E3)
7.5 Ökoloogiline tasakaal (E4)
7.6. Üldplaneeringu eesmärkide (mehhanismide)  ja SE21 eesmärkide vastavus:
7.7 Maa- ja veealade kasutamistingimustest ja maade reserveerimise põhimõtetest.
7.8 .Üldplaneeringu vastavus Eesti keskkonnastrateegiale
8 KOKKUVÕTE, JÄRELDUSED JA ETTEPANEKUD
8.1 Üldosa
8.2 Üldplaneeringus kavandatu ja probleemid
8.3 Üldplaneeringus ja KSH esitatud ettepanekud riskide ja negatiivsete mõjude leevenduseks
8.3.1 Üldplaneeringus esitatud ettepanekud riskide ja negatiivsete mõjude leevenduseks
8.3.2 KSH-s esitatud ettepanekud riskide ja negatiivsete mõjude leevenduseks
8.4 Lõppjäreldused
LISAD
Lisad:
1.	Haapsalu üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) programm. Läänemaa Keskkonnateenistuse 19.09.2005 nr 35-12-1/830-2 KSH programmi heakskiitmine.
2.	Ametlikud Teadaanded 24.08.2005 Keskkonnamõju hindamise teated.
3.	Haapsalu üldplaneeringu KSH programmi avalikustamise arutelu protokoll.
4.	Kronoloogia. 
5.	Kasutatud kirjandus. A.Kask ja J.Kask.
6.	5.3 Maa- ja veealadel kehtivad piirangud.
7.	5.8 Tuleohutusnõuded.
8.	SE21 kasutatud kirjandus

1 SISSEJUHATUS
1.1 Üldinformatsioon

Üldplaneeringu koostaja: A&L Management Eesti AS, Disarek OÜ, Stratum OÜ konsultantid ja Haapsalu Linnavalitsuse töötajad.

Keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) koostaja: AS Tallmac  Mustamäe tee 44 10621 Tallinn

Keskkonnamõju strateegilise hindamise järelevalvaja: Läänemaa Keskkonnateenistus Kiltsi tee 10 90403 Haapsalu
 
Otsustaja: Haapsalu Linnavalitsus Posti 34 90504 Haapsalu

KSH koostajad:
Strateegilist keskkonnamõju hindamist koordineerib AS Tallmac keskkonnaekspert Ülle Ambos, KMH tegevuslitsents nr. KMH0116.

Ekspertgrupi koosseis:
Ülle Ambos – AS Tallmac keskkonnateenistus, keskkonnaekspert, tel 6706867, e-post: ulle.ambos@tallmac.ee  
Rein Ratas –  keskkonnaekspert, KMH litsents nr. KMH0066.
Eino Väärtnõu – FIE, keskkonnaekspert, KMH litsents nr. KMH0100. 
Kalev-August Parksepp – projektijuht, AS Tallmac keskkonnateenistus, 
                                         tel 6706867, e-post: kalev.parksepp@tallmac.ee  

Ekspertgrupi väliselt on KSH läbiviimisse kaasatud eksperdid:
Andres Kask – OÜ Altakon Grupp, keskkonnaekspert, KMH litsents nr. KMH0109
Jüri Kask – OÜ Altakon Grupp, keskkonnaekspert, litsents nr. KMH0059
Ivar Ojaste – ornitoloog
Tiit Randla – zooloog-ekspert, nahkhiired.

Asjast huvitatud isikud (tähestikulises järjekorras):
1.	Eesti Vabariik.
2.	Laiem üldsus ja ühiskondlikud organisatsioonid.
3.	Haapsalu elanikud.
4.	Haapsalu Linnavalitsus.
5.	Läänemaa sh eeskätt Noarootsi ja Ridala elanikud.
6.	Lääne Maavalitsus
7.	Noarootsi ja Ridala vallavalitsused

1.2 Metoodika

Kasutatakse Eestis üldkasutatavat KSH hindamise protseduuri: 
 - ülesande püstitamine, 
- varem kogutud materjali analüüs, 
- planeeringu materjalide analüüs
 - alternatiivide võrdlus ja analüüs, 
 - kameraalne töö, 
 - kohtülevaatused, 
       - eksperthinnangud,
       - üldplaneeringu ja KSH koostajate ühised töökoosolekud ja infovahetus jm.

1.3 Kasutatud alusmaterjalid ja infoallikad

Haapsalu üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise aruanne on koostatud vastavalt Läänemaa Keskkonnateenistuse poolt heaks kiidetud 19.09.2005 nr 35-12-1/830-2  (lisa 1) Haapsalu üldplaneeringu KSH programmile (lisa 1). KSH aruandes on arvestatud avalikustamise ajal ja hiljem lisandunud infomaterjalidega. Üldplaneeringu KSH programmi avalik arutelu toimus Haapsalu Linnavalitsuses 08.09.2005 kell 16.00 (lisa 2). Avaliku arutelu protokoll on lisas 3.

Haapsalu üldplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise alusmaterjalideks on üldplaneeringu alusmaterjalid ja Haapsalu üldplaneeringu 06.02.2006 versioon, mida on jooksvalt täiendatud planeerijate ja KSH  tegijate koostöö materjalidega. Koostöö kronoloogia on esitatud lisas 4.

KSH koostamisel on kasutatud:
1.	Haapsalu üldplaneering 06.02.2006. 
2.	Haapsalu linna arengukava 2009. 
3.	Varem koostatud planeeringud: maakonnaplaneering, Haapsalu generaalplaan, detailplaneeringud.
4.	Üldplaneeringu ja KSH koostamise ajal läbiviidud uuringud: 
•	Haapsalu linna  jäätmekava 2006-2010
•	Haapsalu linna liiklusskeemi lahendus üldplaneeringu koosseisus. Inseneribüroo Stratum. Tallinn 2005 
•	Õhu mõõtmised Haapsalus 2005. OÜ Eesti Keskkonnauuringute Keskus. Tallinn 2005
•	Haapsalu linna linnustik, probleemid ning soovitused Haapsalu linna üldplaneeringu juurde. I.Ojaste 2005
5.	14.09.2005 Riigikogu otsusega heaks kiidetud Eesti säästva arengu riiklikku strateegia “Säästev Eesti 21”. 

Keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande tegemisel on ülevaatlikkuse ja selguse ning üheselt mõistetavuse huvides arvestatud 02.02.2006 Haapsalu üldplaneeringu ülesehitust. KSH peatükkide pealkirjadel on otsene side vastavate üldplaneeringu punktidega. KSH-s on kasutatud Haapsalu üldplaneeringu jooniseid üldplaneeringuga samas numeratsioonis.

1.4 Õigusaktid

Keskkonnamõju strateegilise hindamisel enimkäsitletud keskkonnakaitselised õigusaktid: 
1.	Planeerimisseadus (RT I 09.12.2002, 99, 579; 2004, 22, 148; 38, 258)
2.	Ehitusseadus (RT I 2002, 47, 297; 99, 579; 2003, 25, 153)
3.	Säästva arengu seadus (RT I 1995, 31, 384; 1997, 48, 772; 1999, 29, 398; 2000, 54, 348)
4.	Jäätmeseadus (RT I 2004, 9, 52; 30, 208) 
5.	Teeseadus (RT I 1999, 26, 377)
6.	Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seadus (RT I 2000, 54, 348; 2002, 61, 375; 63, 387; 90, 521; 99, 579; 2004, 30, 209; 38, 258)
7.	Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadus1 (RTI 2005, 15, 87)
8.	Keskkonnaseire seadus, vastu võetud 20. jaanuaril 1999. a. (RT I 1999, 10, 154; 54, 583; 2000, 92, 597; 2002, 63, 387; 2004, 43, 298)
9.	Keskkonnajärelevalve seadus (RT I 2001, 56, 337; 2002, 61, 375; 99, 579; 110, 653; 2003, 88, 591)
10.	Saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seadus (RT I 2001, 85, 512; 2002, 61, 375; 2003,73,486; 2005, 15, 87) 
11.	Veeseadus (RT I 1994, 40, 655; 1996, 13, 240; 13, 241; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19; 42, 234; 50, 283; 94, 577; 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 64; 26, 156; 51, 352)
12.	Looduskaitseseadus1 (RT I 2004, 38, 258; 53, 373), jõustus 10.05.2004. 1 EÜ Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitsest (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50); EÜ Nõukogu direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitsest (EÜT L 103, 25.04.1979, lk 1–18); EÜ Nõukogu direktiiv 90/313/EMÜ keskkonnainfole juurdepääsust (EÜT L 158, 23.06.1990, lk 56–58)  
13.	Välisõhu kaitse seadus1 (RT I, 2004, 43, 298)
14.	Tehnilise järelevalve seadus 08.07.1998 (RT I 1998, 64/65, 1005)
15.	Maareformi seadus (RT  I  2001, 52, 304 - terviktekst; 93, 565; 2002, 11, 59; 47,297 ja 298; 99, 579; 100, 586; 2003, 26, 155)
16.	Sotsiaalministri määrus nr. 42  4. märts 2002 “Müra normtasemed elu- ja puhkealal, elamutes ning ühiskasutustega hoonetes ja mürataseme mõõtmise meetodid” (RTL 2002, 38, 511)
17.	Keskkonnaministri määrus nr 4 31.01.01 “Keskkonnamõju hindamise aruandele esitatavad täpsustatud nõuded” (RTL 2001, 20, 274)

2 KAVANDATAVA TEGEVUSE EESMÄRK

Haapsalu linna üldplaneeringu koostamine algatati Haapsalu volikogu 25. aprilli 2003 otsusega nr 12. Kavandatav üldplaneering peab tagama võimalikult paljude ühiskonnaliikmete vajadusi ja huvisid arvestavad tingimused säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu kujundamiseks, ruumiliseks planeerimiseks, maakasutuseks ning ehitamiseks. Haapsalu linna üldplaneeringu koostamisel on lähtud jätkusuutlikku loodussäästliku elukeskkonna säilitamise põhimõtetest, mis on seotud territoriaalmajandusliku arengu eesmärkidega selleks, et tagada piirkonnale pidev areng ja stabiilsus.

Üldplaneeringu eesmärgid:
1.	Linna ruumilise arengu põhimõtete kujundamine.
2.	Kavandatava ruumilise arenguga kaasneda võivate majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste mõjude ning looduskeskkonnale avalduvate mõjude hindamine ning selle alusel säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu tingimuste seadmine.
3.	Maa- ja veealadele üldiste kasutamis- ja ehitustingimuste määramine.

Üldplaneeringus käsitletav linnaruum jaguneb kaheks keskkonnaks: looduskeskkonnaks ja tehiskeskkonnaks (hõlmab inimese kaasabil loodud keskkonda). 

Looduskeskkond	Tehiskeskkond	
	Majanduskeskkond	Elu- ja sotsiaalkeskkond	Kommunikatsioonid	

Linnaruumi kvaliteet sõltub ühelt poolt võimekusest ära kasutada ja maksimaalselt ekspluateerida olemasolevat potentsiaali ja teisalt elu- ja looduskeskkonna jätkusuutlikkusest, see tähendab säästva arengu põhimõtte rakendamise ulatusest. Linnaruumi kvaliteet on oluline omavalitsuse konkurentsivõime ja edukuse näitaja.

Jätkusuutlik ja säästlik ühiskond on ühiskond, kus tänane põlvkond saavutab oma eesmärgid kahjustamata tulevaste põlvkondade võimalusi saavutada omi. Omavalitsuse arendustegevuse võtmeküsimuseks ja kvaliteedi määrajaks on seega ülaltoodud parameetrite omavahelise seose ja tasakaalupunkti määratlemine. 

Keskkonnamõjustrateegilise hindamise eesmärgiks on looduslike eelduste (tingimuste) ja inimtegevuse koosmõju arvestamine parima võimaliku eluruumi kujundamiseks. Selle protsessi esmaseks õiguslikuks aluseks on üldplaneering, milles väljenduvad keskkonnamõju hindamise seisukohad.

 3 MÕJUTATAVA KESKKONNA KIRJELDUS
3.1 Haapsalu linna kujunemine

Haapsalu on üks Eesti üheksast kesakajal asutatud linnast. Haapsalu sai linnaõigused 1279. a. Linn asub Loode-Eesti rannikule tüüpilisel kagu-loodesuunalisel oosil, mis ligi kahe ja poole km pikkuselt sirutub samanimelisse lahte. Ajalooline Haapsalu südalinn asubki sellel poolsaarel. Vanalinn on kujunenud ümber 13. sajandist pärit piiskopilinnuse. Haapsalu kuju on läbi sajandite oluliselt muutunud – suurenenud, kuna siinne maapind kerkib umbes 2 mm aastas. Linna rannajoone kujunemisele on oluliselt kaasa aidanud ka linna elanikud, täites madalaid rannaalasid ja rajades kaldakindlustusi. 
Haapsalu linn piirneb mere poolt Haapsalu lahe veealadega, loodesse jääb Eeslaht ja põhja-kirde suunas Tagalaht. Maismaal ümbritseb linna Ridala vald, mille osad Paralepa alevik lääne-edela suunas ja Uuemõisa alevik ida suunas on linnaga praktiliselt kokku kasvanud. Haapsalu lahe vastaskaldal asub Noarootsi vald. Haapsalu paiknemist Läänemere ruumis ja Eestis iseloomustab üldplaani joonis nr 1 (Haapsalu asukoht).
				
Haapsalu pindala on 10,9 km2, sellest hoonestatud ala 3,8 km2, Paralepa mets 1,8 km2, Väike viik 0,16 km2. Linna maismaapiiri pikkus on 13,5 km ja rannajoone pikkus 18,8 km. Linna haldusterritooriumil asub 12 väikesaart (laiud, rahud). Haapsalus elab 12074 inimest (sept 2005). 

Haapsalu kujunemise perioodid:
1.	Linna tekkimine 13. saj, kui valmis piiskopilinnuse keskmine osa nn Väike Linnus, ortogonaalse tänavastikuga kvartalid Kooli-Jaani-Mere-Saksa-Vee tn kandis. 
2.	1385 – 1560  Linna laienes linnusest loodesse ja sai sel perioodil linnamüüri. Linnus oli perioodi lõpuks saanud ligilähedaselt tänapäevased mõõtmed. Linn sai tugevalt kannatada Liivi sõja aegu. 
3.	17. sajand. Rootsi võimu all hakkas linn aegamisi taastuma sõjaaegseist purustustest. Linna hoonestatud ala laienes läände, tekkisid esimesed eeslinnad Kastininal ja Koplipealsel ning rootslasist asunikega alad holmidel. 
4.	18. sajand  Põhjasõda ja katk. Haapsalust sai kreisilinn. 
5.	19. sajand ja 20. sajandi esimene pool. Haapsalu kujuneb kuurortlinnaks, rajatakse promenaade, ehitatakse villasid ja raviasutusi. Haapsalu sai raudteeühenduse Tallinnaga. 
6.	1940 – 1990 Haapsalu linna oluline kasv, tööstuspiirkondade teke holmidel ja Lihula mnt ääres. Ehitustegevus kandus eemale Haapsalu vanalinnast, masselamuehitus laieneb endistele metsaaladele Tallinna mnt ja raudtee vahel. 
7.	Tänapäev. Tegevuse lõpetas Haapsalu raudtee. Alustatud on tööstuspiirkondade ümberplaneerimist seoses ettevõtete ümberstruktureerimise või likvideerimisega. Planeeritud on uus väikeelamute piirkond Ungru tee äärde. 1990date alul ehitati ümber endine Paralepa rannahoone Fra Mare sanatooriumiks.
Haapsalu kujunemist ja territoriaalset kasvu iseloomustab lisatud üldplaneeringu joonis nr 2 (Haapsalu kujunemine).  Lisaks linna hoonestatud ala laienemisele on Haapsalu eripäraks tema territooriumi kasv maapinna kerke tagajärjel. Selle iseloomustamiseks on plaanile kantud 1683. aasta rannajoon.

Haapsalu elanike arvu järsud muutused on toimunud 20. sajandi kahel perioodil: sajandi alul, seoses Keila – Haapsalu raudtee valmimisega ja pärast II maailmasõda. 
1.	Esimese perioodi jäljeks linnaplaanil on Koidula – Uue tn ning Kreutzwaldi – Endla – Võnnu tn kandi väikeelamupiirkonnad. 
2.	Nõukogudeaegset linna kasvu meenutavad paneelelamute mikrorajoonid Mulla tn, Kastani tn ja Metsa tn ümbruses, aga samuti tööstusehitised holmidel ning Lihula mnt lähistel. Nõukogude okupatsiooni ajal, 1969-70 aastal ehitati Haapsalu lähedale Kiltsi sõjaväelennuväli, sõjaväelaste, aga ka uute tööstusettevõtete arvel kasvas Haapsalu elanike arv 1989. aastaks 14617.
 Pärast taasiseseisvumist on elanike arv vähenenud, olles tänaseks stabiliseerunud u 12000 elaniku juures.  Elanike vanuselist struktuuri iseloomustab üldplaneeringu joonis nr 3 (Haapsalu elanikkond) toodud teemakaart ja diagramm. Elanike paiknemise tihedus linnaositi on väga erinev. 60% linlastest elab mitmekorruselistes kortermajades, mis on koondunud väikestele territooriumitele linna lõunaosas. Ülejäänud 40% elab hajusalt paiknevates väikeelamutes. Üldplaneeringu joonisel nr 5 (Haapsalu piirkondade kaart) on esitatud linna piirkondlik jaotus. Rahvastiku ja töökohtade paiknemist linna territooriumil iseloomustab üldplaneeringu joonisel nr 4 olev teemakaart (Haapsallaste elu-ja töökohad).
 
3.2 Looduskeskkond

Haapsalu üldplaneeringuala looduskeskkonda käsitleb üldplaani joon nr 6 (Haapsalu pargid ja haljasalad).
3.2.1 Asukoht
Haapsalu asub Lääne-Eesti rannikumadalikul sügavale maismaasse ulatuva Haapsalu lahe lõunakaldal. Linna vanem hoonestatud osa paikneb poolsaareks ühinenud laidudel (holmidel), mis ulatuvad u. 2,5 km pikkuselt kahe neemena loode suunas merre. Nende vahele jääb lahena Väike ja Suur viik. Poolsaarest läänes, Eeslahes on rida väikesi laidusid, idas on Tagalahe rannajoon juba vähem liigestatud, kalda lähedal asuvad mõned roo või rohuga kaetud laiud. Linna vanema hoonestusega keskosa paikneb loode-kagusuunalisel piklikul oosilaadsel pinnavormil, mille lael maapinna absoluutkõrgus ulatub 6 – 9 meetrini. Nõlvad on abradeeritud. See pinnavorm jätkub poolsaarena meres. Idanõlval esineb rannamoodustusi, kuid need on hoonestamisega rikutud ja raskesti jälgitavad. 
Läänepool raudteed on ala lainjas, madalatest rannavallidest või luidetest liigestatud tasandik, kus maapinna absoluutkõrgused jäävad 1 – 3 meetri vahemikku. Reljeefi üldine kalle on põhjasuunaline.
Idaosa (Uuemõisa) liigestab loode-kagu-suunaline tugevasti lainja pinnaga moreenitasandik, kus maapinna absoluutkõrgus kasvab põhjast lõunasse 1 meetrist 6 – 7 meetrini. Kõrgemaid alasid ümbritseb madal nõrgalt lainjas meretasandik, mille absoluutkõrgus jääb 0 – 4 meetri vahemikku. 
Haapsalu on tihedalt seotud merega. Linna ümbritsevad merelahed (Ees- ja Tagalaht, Suur ja Väike viik). Lahed on madalad, sügavus mõni meeter, mudase põhjaga. 
Siseveekogude osatähtsus on väiksem. Linna lääneosas voolab madalas orus Jaama (ka Kiltsi e. Mägari) oja, mis suubub raudteest läänes Eeslahte. Tagalahte suubub Haapsalu ja Uuemõisa vahel Randsalu oja. Mõlemad ojad on süvendatud ja kohati kujunenud magistraalkraaviks. 
Haapsalu lahe ja siia suubuvate ojade veeseis oleneb oluliselt tuulte suunast. Valitsevateks tuulteks on edela- ja lõunatuuled, olulist osa etendab ka läänetuul. Nende mõjul veeseis lehtedes tõuseb. Tallinna HMO andmeil on veepinna kõikumine Haapsalu vaatluspostis (andmed aastatest 1945-1957 ja 1970-1977) 2,4 m. Kõrgeim veeseis on absoluutkõrgusel 1,5 m (15.10.76). Kõrgseisude keskmine on 0,85 m. Seejuures 1966-1970.a. vahemikus, kui Haapsalu vaatlusi ei tehtud, oli Lääne-Eesti rannikul kõrgseisude absoluutne maksimum. Ametlikke vaatlusi ei tehtud ka 2005. aasta jaanuaris. Küsitluste ja ujutusjärgsete mõõtmiste tulemusel registreeriti EMHI poolt 9. jaanuari 2005. aasta kõrgvee tasemeks 1,93 m, sellega lähedasel tasemel on olnud Haapsalu lahe veetase 19. mail 1865, 22. novembril 1913, 23. septembril 1924, 6. augustil 1967 ja 18. oktoobril 1967. Lisaks ülikõrgele veetasemele esineb ka väga madalat merevee taset, nii oli 1976. a oktoobrikuus merevee tase umbes 1 m madalamal normaalsest.

3.2.2 Aluspõhi
Aluspõhja moodustavad Haapsalus ordoviitsiumi lubjakivid ja kambriumi liivakivid, savi ja alouroliit, mis lasuvad prekambriumi kristalliinsel aluskorral. Andmed aluspõhja sügavamate kihtide kohta on saadud puurkaevude lõigetest. Kristalliinne aluskord jääb 200 – 290 m sügavusele. Sellel lasub 130 m paksuselt kambriumi gdovi, ketlini, lontova, lükati ja tiskre kihistu liivakivi ja savi. Kambriumi lasuv pind jääb umbes 160 m sügavusele. Kambriumi setteid katab kuni 160 m paksuselt ordoviitsiumi kivimite kompleks. Alamordoviitsiumi väga erinevad kivimid (argilliit, liivakivi, savi ja lubjakivi) eelnevad ainult 5 m paksuses. Neil lasuvad kesk- ja ülemordoviitsiumi lubjakivid.
Ehitusgeoloogiliselt on uuritud avanevat ülemordoviitsiumi pirgu lademe lubjakivi, mis jääb maapinnast 0,8 – 20 m sügavusele. Pirgu lade koosneb hallist detriitsest lubjakivist, milles on mergli vahekihte. Aluspõhja reljeef on liigestatud. Poolsaare lääneosas esineb lubjakivi maapinna lähedal, absoluutkõrgusel 0 – 3 m. Poolsaarest läänes laidude ja karide vahel on lubjakivi 2,5 – 4,5 m sügavusel, Väikese Viigi põhjas aga sügavamal 5 m, ka Tagalahe läänekaldal sügavamal 5 m. Uuemõisas on aluspõhi jälle maapinnale lähemal, kohati 4 m sügavusel. Aluspõhja reljeefi üldine lang on lõunasse, kus lubjakivi jääb kuni 20 m sügavusele.

3.2.3 Pinnakate
Pinnakatte paksus ulatub vähem kui 1 meetrist 25 meetrini. Koostiselt ja geneesilt on pinnakate keerukas. Siin on esindatud viimase jäätumise moreen, jääjõe ja jääjärve setted, mere- ja soosetted. Vanimaks kompleksiks on moreen, mis on esindatud saviliiv ja jämepurdmoreeniga. Moreen esineb maapinna lähedal Eeslahe ja Väikese Viigi ümbruses ning Uuemõisas saarkõrgendikena. Mujal jääb moreen sügavale nooremate setete alla. Koostise ja omaduste järgi on moreen jaotatud 3 kihiks: plastne ja kõva saviliivmoreen ja jämepurdmoreen. Moreenlasundi paksus ulatub 0,5 meetrist 10 – 12 meetrini.

Moreen katab jääjõeliste setete kompleks, kus vahelduvad mitmesuguse terasuurusega liivad, kruus ja veerised. Kohati esineb liivades kruusa-veeriste vahekihte. Maapinna lähedale ulatuvad jääjõesetted linna keskosas, kus neid katavad meresetted. Liiva-kruusa paksus ulatub kuni 12 meetrini. Piir meresetetega on üleminekuline.

Jääjärvesetted esinevad ulatuslikul alal Paralepa ja raudtee vahelisel alal, linna ida- ja kaguosas tagalahe äärest kuni raudteeni ja sealt lõunasse ning ulatuslikul alal Uuemõisas. Jääjärvesetted on esindatud viirsavi ja nende aluste veeriseid sisaldava saviliivaga. Põhilises osas on savipinnased voolava konsistentsiga, laiguti ülemises osas ka plastsed. Savi paksus on suur – kuni 13 m.

Meresetted on esindatud mitmesuguse terajämedusega liivadega. Levivad mereliivad paksemalt linna kõrgemas keskosas ja Paralepas, mujal katavad õhukese kihina jääjärvelisi savisid. Mere- ja fluvioglatsiaalsete liivade vaheline piir on ebaselge, üleminekuline. Vanade rannamoodustiste piires lähevad liivad üle kruusaosakesi veeriseid sisaldavateks erimiteks. Lääneosas on kohati mereliivad ülemises osas ümber kantud tuule poolt.
Tagalahe rannavööndi ja madalas rannalähedases meres esineb muda ja turvast. Turvas esineb mõnes kohas ka laiguti viirsavi peal. Kihi paksus ei ole suur 0,5…1 m. Pindmises osas esineb hoonestatud alal mitmesuguse koostisega täitepinnas, mille paksus on 1 m piires, linnuse piires ja selle ümbruses aga üle 2 m ja õhuke mullakiht.

 3.2.4 Rannavööndi kirjeldus
Rannavöönd jaguneb rannanõlvaks ja rannaks. Rand on rannavööndi mandri poolne ala kõrgveepiirist madalveepiirini. Rannajooneks on keskmine veepiir. Haapsalu linna ranna laius ehk ajuvee ja paguveepiiri vaheline ala on kohati küllaltki lai. Kitsam on rand hüdrotehniliste rajatiste ehk tehisranna piirkonnas. Haapsalu linna piirides on rannajoon valdavalt loode kagu suunaline. Haapsalu laht on suuruselt teine laht Väinameres, olles suhteliselt kitsas, sügavalt mandrisse lõikunud ning tugevasti liigestatud. Lahe kesk- ja idaosa on oma poolsuletuse tõttu halva veevahetusega. Idaossa suubub Palivere ja Võnnu jõgi, lahe keskossa aga Haapsalu linna reoveed. Haapsalu laht on madalaveeline, maksimaalse sügavusega 4,5 m suudmealal ja madaldudes ida suunas. Läänetuulte korral surutakse Väinamerest vett lahte, idatuultega esineb aga märgatav veetaseme langus. Haapsalu lahe vesi on rikas planktonorganismide poolest. Tänu suurele sesoonsele varieeruvusele, esineb vastavalt erinevus ka vee läbipaistvuses. Madalates, mudase põhjaga lahe osades võib vee läbipaistvust mõjutada ka setete liikumine hüdrodünaamiliste protsesside mõjul. Haapsalu laht on tähtis nii ravimuda, kalanduse kui rekreatsiooni poolest. Maakerkest põhjustatud veesügavuse muutuse tõttu on Haapsalu laht madaldunud ja veevahetus lahe erinevate osade vahel vähenenud. Viimased põhjalikumad uuringud teostati Haapsalu lahel 1989-1990.a. ning seetõttu oleks uued uuringud need, mis peegeldaksid detailselt põhjaelustikus toimuvaid protsesse. Haapsalu lahe pikkus on üle 20 km, laius 2–4 km ja pindala ligikaudu 50 km². Lahe rannajoon on väga liigestatud. Haapsalu linna keskele jääb kaks veekogu Väike ja Suur Viik. Esimene asub poolsaare maapoolsemas osas ja on merega ühendatud kahe truubi kaudu. Suur Viik paikneb poolsaare hargnevate otste vahel ja on avatud Eeslahe suunas. Mõlemad nimetatud veekogud on madalaveelised sügavusega kuni 1 m. Poolsaar, millel paikneb Haapsalu linn, jagab lahe läänepoolseks Eeslaheks ning idapoolseks Tagalaheks. Haapsalu laht on madal, suurim veesügavus Eeslahes ulatub 4–5 meetrini. Tagalahes on sügavam vaid süvendatud laevatee – 2,5 m, ravimuda maardla piirkonnas on vee sügavus 1–1,5 m ja Tagalahe idaosas vaid 0,5–1,0 m.

3.2.5 Rannavööndi reljeef
Maastikuliselt kuulub Haapsalu laht ja linn Lääne-Eesti madaliku koosseisu, kus maapinna absoluutsed kõrgused jäävad valdavalt alla 5 m. Samal ajal on pinnamood küllaltki mitmekesine.
Haapsalu lahe ümbruse aluspõhja pealispinna reljeef näitab, et ala oli tasane ka enne jääaega. Geneesilt on jäätumiseelne reljeef põhiliselt struktuurilis-denudatsiooniline, mille kujundamisest võtsid osa ka tektoonilised protsessid. Vaadeldav piirkond kuulub Lääne-Eesti aluspõhjalise tasandiku koosseisu, kus absoluutsed kõrgused jäävad +10,0 kuni -15,8 m vahemikku. Tasandiku foonil eralduvad denudatsioonilised jäänukvormid ja vagumused. Mõnedel andmetel oletatakse mattunud oru olemasolu Haapsalu lahe lõunaranniku vahetus läheduses. Teistel andmetel eksisteerib loode-kagusuunaline org, mis jätkub Paralepast edasi lahe all (Tavast, Raukas, 1982)*. Haapsalust lääne pool Pullapää neemel kerkib kõrgendik – Klindi mägi, millest põhja poole jääb 6 m kõrgune Pullapää pank. Väike kõrgendik on ka Noarootsi poolsaare keskosas absoluutse kõrgusega +10,1 m. Noarootsi poolsaare edelaosas paikneb marginaalne oos, mis kulgeb loode-kagusuunalise seljandikuna Ramsi poolsaarelt Einby külani. Liustikujõelised oosid on Limneamere lainetuse poolt läbi uhutud, nagu ka Haapsalu linnas peaaegu põhja-lõunasuunalisena kulgev oos. Viimane on kaetud mereliivadega ja tule seetõttu reljeefis märgatavalt esile. Sutlepa-Oru piirkonda jääb jääkuhjetasandik. See kujutab endast lainjat tasandikku, mis paikneb kunagise mere alal. Siinsete kühmude ja künniste suhteline kõrgus on 2–4 m. Sageli esineb ka vanu rannavalle. Haapsalu lahe kagurannikul esineb moreentasandik. Haapsalu linna ümbruse viirsavitasandikud on rõhttasandikud, mis halva vee läbilaskvuse tõttu soodustavad soostumist. Suurema setete paksusega meretasandikud paiknevad Noarootsi poolsaarel ja Paralepa rannas. Mererannikul ulatuvad need veepiirini või on sellest eraldatud luitestikuga. Ka pleistotseeni setete pealispinnareljeef on Haapsalu lahe ümbruses suhteliselt tasane. Liustikutekkelised pinnavormid on hiljem Läänemere arengu käigus suuresti ümberkujundatud, kulutatud ja setted vee poolt ümber töödeldud. Haapsalu linna lähim ümbrus kerkis üle merepinna Läänemere arengu Limnea staadiumi ajal, s.t. ligikaudu 2500 aastat tagasi (Kessel, 1964)*. Samal ajal esines praegune Noarootsi poolsaar veel 1851. aastani saarena (Parts, 1934)*. Haapsalu lahe ja selle ümbruse nüüdisaegset reljeefi on kujundanud neotektooniline maatõus. Neogeenis-kvaternaaris on Haapsalu lahe piirkonnas maapinna summaarne tõus olnud üle 50 meetri, tänapäeval jätkub kerkimine kiirusega 2–3 mm aastas (Vallner, Sildvee, Torim, 1988)*. ()* - kasutatud kirjandusallikad on lisas 5.

3.2.6 Haapsalu hüdrogeoloogia
Haapsalus esineb mitu veehorisonti. Ehitusgeoloogilisest seisukohast olulisem on pinnakattes esinev vesi. Erinevatel aastaaegadel tehtud uurimistööde andmetel asub pinnasevesi ulatuslikul alal maapinna lähedal (mõnekümne sentimeetrist meetrini) või kuni 6 m sügavusel olenevalt reljeefist. See pinnasevee horisont toitub sademetest ja on otseses hüdraulilises seoses mereveega. Veetase oleneb merevee kõikumisest. Aastane pinnasevee taseme amplituud on u. 1,5 m piires.
Rannalähedases vööndis esineb ajutisi üleujutusi, kuna maksimaalsed veetasemed ulatuvad 2,0 meetrini.
Pinnasevee liikumise suund on analoogne reljeefi kallakusele. 
Keemiliselt koostiselt on vesi rannalähedases vööndis valdavalt kloriid-vesinikkarbonaatne magneesiumilis-kaltsiumiline, kaugemal rannast vesinikkarbonaatne naatrium-magneesium-kaltsiumiline. Kohati, eriti tööstusobjektide piires on vesi sulfaatse või süsihappelise agressiivsusega (eriti Lihula mnt. piires), süsihappeline agressiivsus esineb ka rannikuvööndis poolsaarel.
vi levikualal, kus savi töötab vettpidava ekraanina, esineb savialustes fluvioglatsiaalsetes setetes või moreenis surveline veehorisont, mille avamisel tõuseb vesi absoluutkõrguseni 0 – 1m. Alumisest veehorisondist on proove võetud vähe. Üksikute analüüside järgi on vesi nõrga süsihappelise agressiivsusega betoonile.
Pinnakatte vesi ei ole kvaliteetne tarbimiseks, kuna aeratsioonivöönd on õhuke ja ei taga isepuhastust. Aluspõhja vett tarbitakse 3 veehorisondist. Ordoviitsiumi karbonaatsete kivimite ülemine osa (pirgu, nabala ja rakvere lade) on vahelduva veeanniga. Rannavööndis on ordoviitsiumi vesi merevee mõjul soolakas.
150 – 160 m sügavusel liivakihis algab kambrium-ordoviitsiumi veehorisont, mida intensiivselt tarbitakse ja kus seetõttu on 16 m võrra survetase alanenud.
Umbes 250 m sügavusel esineb kambrium-vendi veehorisont, mille surve ulatub 6 m allapoole maapinda.

3.2.7 Kliima
Haapsalu kliima on mereline, mõõdukalt niiske, muutliku ilmastikuga talvel ning püsivaga suvel. 
TALV algab novembri lõpul. Lumekate püsib 27.detsembrist kuni 30. märtsini. Talv on mõõdukalt pehme, keskmine kuutemperatuur on –2,2 0C detsembris, kuni  -4,6 0C; 5,3 0C jaanuaris ja veebruaris. Suhteline õhuniiskus talvel on 87-88 %, Keskmine sademete hulk kuus on 32 – 42 mm.
KEVAD algab märtsi teisel poolel ja lõpeb mai keskel. Märtsi keskmine temperatuur on –3,2 0C , aprillis +3,3 0C.  Suhteline õhuniiskus väheneb 75 – 72 %-ni. Keskmine kuu sademetehulk 32 – 37 mm. 
SUVI algab mai keskel ja lõpeb septembri keskel. Suvi on mõõdukalt soe. Kõige soojem kuu on juuli, keskmise õhutemperatuuriga +17,4 0C. Suhteline õhuniiskus 75-80 %. Juuli ja augusti kuu keskmine sademetehulk on 75 mm. Kuivad ja palavad ilmad on harvad, pilves ja vihmaste ilmade tõenäosus on 32 – 34 %.
SÜGIS algab septembri lõpus ja lõpeb novembri lõpus. Keskmised õhutemperatuurid vähenevad 11,9 0C septembris kuni 1,6 0C novembris. Keskmine õhuniiskus suureneb sügisel 86 %-ni. 

3.3 Elu- ja sotsiaalkeskkond
1.	Valdav osa Haapsalu linna hoonestatud territooriumist on kaetud 1 – 2 korruseliste väikeelamutega. Vanem ja amortiseerunum osa neist asub vanalinnas ja holmidel. 
2.	Miljööväärtusliku ansambli moodustavad väikeste, 20. sajandi algusest pärit puitelamute rühmad Võnnu – Kreutzwaldi – Endla ja Uue – Koidula tn kandis. Need majad on enamasti järjepidevalt kuulunud eravaldusse ja on suhteliselt heas korras.
3.	Pärast II maailmasõda ehitatud pereelamud jagunevad linnaositi järgnevalt:
o	1950 – 1960datel aastatel ehitatud pereelamud asuvad kaarekujuliste kvartalitena linna lõunaosas raudtee lähistel.
o	1970datel ehitati pereelamuid Jalaka tn piirkonnas ja linna lääneosas Sauetöngi maadel.
o	1980datel lisandus pereelamute kvartal Kase tn ja Randsalu oja vahel.
o	Viimati planeeriti pereelamute kvartalid Ungru tee lähistele, endise Rohuküla raudteetammi ümbrusse.
4.	Enim probleeme on põhiliselt vanalinna osas asuvate, nõukogude okupatsiooni aastail natsionaliseeritud ja nüüd endistele omanikele tagastatud või korteriomanike poolt erastatud väikeelamute korrashoiuga. 
o	Probleem seisneb maja mitme kaasomaniku majandusklike võimaluste erinevuses ning soovide ühtlustamises. 
o	Arvestades nende majade asukohta vanalinnas ja rolli linna miljöölise identiteedi loojana, tuleb need majad enamasti säilitada ja restaureerida. 
o	Selle eesmärgi saavutamist parimal kujul võimaldaks olukord, kus algselt ühele perele kuulunud villad jõuaksid taas ühe, miljööväärtust hinnata oskava omaniku kätte. 
o	Vanalinna muinsuskaitsealal ja miljööväärtuslikel aladel tuleb hoiduda olemasolevate kinnistute jagamisest.
5.	Pere- ja teiste väikeelamute (nende piirkondade) probleemiks on liitumine linna vee- ja kanalisatsioonivõrguga ja tollastest ehitusnormidest tulenev ehitiste vilets soojapidavus.
6.	Teine ja arvuliselt enamust elanikke puudutav probleemsete elamute rühm on nõukogudeaegsed kortermajad. 
o	Nende elamute põhimureks on kehtinud normidest ja nende alusel ehitatud majade konstruktsioonist tulenev väike soojapidavus. 
o	Enamasti on nõukogudeaegsete kortermajade piirkonnad viletsa heakorraga, puuduvad laste mänguväljakud, planeerimisel ja projekteerimisel ei ole arvestatud tänaseks kordades kasvanud sõiduautode arvuga. 
o	Piirdeaiaga ümbritsetud, heakorrastatud krunt on vaid üksikuil majadel. 
o	Kvartalite sisealad on kujunenud läbisõidu- ja läbikäigukoridorideks või parklateks. Tüüpiliseks sellise ala näiteks on Tallinna mnt ja Kuuse tn vaheline kvartal, kus asub ka Haapsalu gümnaasium.

3.3.1 Haridusasutused

3.3.1.1 Koolieelsed lasteasutused
1.	Haapsalu linnas on 5 lasteaeda, kokku 478 kohaga. Lasteaedades käib 513 last, nende seas ka naabervaldade lapsi, peamiselt Ridala vallast ja üksikuid mujalt. 
2.	Lasteaia hooned on ehitatud nõukogude perioodil ebapiisavalt soojustatud seinte ja lagedega, korrastamist või vahetamist vajavad aknad. Hoonete soojustamise ja akende vahetuse järel tuleks neisse ehitada ka kaasaegne ventilatsioonisüsteem. 
3.	Tänapäeva nõuetele vastavalt on soojustatud ja remonditud Endla tn lasteaed. 
4.	Lasteaedade krundid on piisava suurusega, varustatud piiretega, mis küll enamasti on halvas tehnilises korras ning heakorrastatud. 
5.	Kruntidel paiknevad mänguväljakud on sõltuvalt lasteaiast osaliselt või täielikult amortiseerunud. Lasteaedade paiknemine linnas vastab tänasele elanikkonna paiknemisele. 

Tabel nr 1
Lasteaed	Aadress	Laste arv
Täna/arvutuslik	Märkused
Krundi suurus, piisavus	
Tõruke	Wiedemanni 12	110/96	Piisav, kuid suurte puude tõttu kohati vähe valgust	
Päikesejänku	Endla 9	117/106	Piisav	
Pääsupesa	Niine 5	111/112	Piisav	
Tareke	Põllu 6	60/52	Piisav	
Vikerkaar	Lihula mnt 13	115/112	Piisav – juurdeehituse võimalus.	

3.3.1.2 Koolid
1.	Haapsalu linnas on 1 algkool, 4 gümnaasiumi, sanatoorne internaatkool ja Tallinna Ülikooli kolledž. Vanim kasutusel olev koolihoone pärineb 1803. aastast, see moodustab ühe osa Wiedemanni gümnaasiumi hoonetekompleksist. Koolidele on tehtud mitmeid juurdeehitusi, kuid terviklikult ei ole neist ühtki renoveeritud. Analoogiliselt lasteaedadele vajaksid koolidki kütusekulu vähendamiseks täiendavat soojustamist ja akende vahetamist.
2.	Erinevalt lasteaedadest on koolide krundid veelgi halvemas seisukorras ja vajavad heakorrastamist. Linna koolidest on täna vaid Wiedemanni gümnaasiumil piirdega ümbritsetud ja heakorrastatud oma õu. Teiseks äärmuseks on Haapsalu gümnaasium, kellel praktiliselt oma õu puudub, kuna seda kasutavad ümbruskonna majade elanikud läbikäiguteena. Kõige väiksem ja ilmselt ebapiisava suurusega on vanalinnas asuva Sanatoorse internaatkooli krunt.
3.	Koolide paiknemine linnas ei ole kooskõlas elanikkonna (õpilaste) paiknemisega. Vanalinna hõredalt asustatud osas asuvad Linna algkool ja Wiedemanni gümnaasium põhjustavad hommikusel tipptunnil linna põhilistel tänavatel olulise liikluskoormuse kasvu.

Tabel nr 2
Kool	Aadress	Õpilaste arv
Täna/arvutuslik	Märkused
Krundi suurus, piisavus	
Haapsalu linna algkool	Ehte 14	277	Tagahoov vajab renoveerimist, projekt olemas	
Wiedemanni gümnaasium	Wiedemanni 15	438		
Haapsalu gümnaasium	Kuuse 1	906	Hoov piireteta, heakorrastamata, ruumi piisavalt	
Haapsalu üldgümnaasium	Lihula mnt 12	232	Siseõu tiheda autoliiklusega, staadioni lähedus +	
Haapsalu kolledž	Lihula mnt 12			
Haapsalu sanatoorne internaatkool	Suur-Mere 17		Väga väike ja ebapiisava suurusega krunt	
Haapsalu täiskasvanute gümnaasium	Wiedemanni 4	146	Piisav	

3.3.1.3 Huvikoolid ja laste- ning noortekeskused
1.	Haapsalus on 6 huvikooli ja keskust: Kunstikool, Muusikakool, Lastekeskus, Läänemaa Spordikool, Haapsalu Õppekeskus ja Läänemaa Võõrkeeltekeskus.
2.	Enamasti on huvikoolide asukohad ja ruumid sobivad. Vanalinnas asuva Kunstikooli koht on loovust soosiv kuid suhteliselt kaugel enamiku õpilaste elukohast, koolil puudub oma krunt.
3.	Haapsalu Vanalinna Avatud Noortekeskus tegutseb Seitsmenda Päeva Adventistide Koguduse hoones Endla tn ja vaevleb tõsises ruumipuuduses.
4.	Haapsalu Avatud Noortekeskus teenindab peamiselt vene keelt kõnelevaid noori ja asub Kastani tänaval. Selle asukoht ja ruumide suurus piisav, kuid territoorium tuleks korrastada, rajada spordi- ja mänguväljakud ning tarastada.

3.3.1.4 Kultuuri- ja spordiasutused ning muuseumid
1.	Haapsalu kultuurikeskus asub 1975. aastal valminud majas Posti tn 3. Hoonet on ositi remonditud kuid tegelikult vajaks terve hoone komplektset renoveerimist. Eriti halvas seisukorras on maja fassaadid. Kultuurikeskuse ümbruses napib parklakohti. 
2.	Kultuurikeskusega samas majas asub maakonna keskraamatukogu ja linna kunstigalerii, lasteraamatukogu asub endises elementaarkooli majas Wiedemanni 11.
3.	Spordiasutused: Spordihoone (Lihula mnt 10), Staadion (Lihula mnt 10), Haapsalu Veekeskus (Lihula mnt 10), Wiedemanni Gümnaasiumi võimla (Wiedemanni 15), Lasketiir (Lihula mnt 12), 
4.	Spordiklubid kasutavad ka koolide võimlaid.
5.	Muuseumid: Läänemaa muuseum	(Kooli 2), Haapsalu piiskopilinnuse muuseum Ilon Wiklandi ekspositsioon (valmimisel) (Kooli tn 5), Raudteemuuseum (raudteejaam), Sidemuuseum	(Tamme 21a), Rannarootsi muuseum (Sadama 31/32)
6.	Cyrillus Kreegi kortermuuseum (Väike-Viigi 10-2)
7.	Muuseumitest omab kõige suuremat ruumilist arengueeldust Raudteemuuseum. Arvestades siinseid võimalusi oleks tulevikus otstarbekas raudteejaama hoonetekompleksi ruumesse üle tuua teisigi tehnikaalade ekspositsioone.

3.3.1.5 Mänguväljakud ja virgestusalad
1.	Lisaks elamute juures asuvatele ja lasteaedade-koolide mänguväljakutele on Haapsalus kaks suuremat piirkondlikku laste mänguparki – Aafrika rannas ja lasteraamatukogu kõrval Wiedemanni tn 11 (Iloni aed). 
2.	Talviti lisandub neile veel lossipark kelgutamiskohana ja liuväli Väikesel viigil. Arvestades, et piirkondliku mängupargi teenindusraadiuseks arvestatakse 500 m (vt tabel nr 5 lk 43) on neid Haapsalus ilmselt ebapiisavalt.
3.	Ülelinnalise tähtsusega virgestusalaks on Paralepa parkmets, siin asuvad märgistatud liikumis- ja suusarajad. Metsa veeres, Haapsalu Eeslahe lõunarannal asub linna parim supelrand. 
4.	Paralepa linnapoolses servas tegutseb skatepark. 
5.	Talviti lisanduvad suusatamis- ja usutamisvõimalused linna ümbritsevatel lahtedel. 
6.	Linna ainukesed tenniseplatsid asuvad Krahviaias, ka neid on linna elanikkonda arvestades ebapiisavalt. Tenniseplatsid on eraomanduses. 
7.	Puudust tuntakse kunstmurukattega jalgpalliväljakust, kuna olemasoleva murukattega väljak ei võimalda aastaringselt treeninguid õues.

3.3.1.6 Tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeasutused
1.	Haapsalus töötab kaks haiglat: 
o	tervet maakonda teenindav Läänemaa haigla (Vaba 6);
o	 piiritlemata teenindusalaga Haapsalu neuroloogilise rehabilitatsiooni keskus (Sadama 16). 
2.	Maakonnahaigla juures tegutseb eriarstide vastuvõttu korraldav polikliinik. Läänemaa haigla krunt asub hästi juurdepääsetavas kohas ning on piisava suurusega. Neuroloogilise rehabilitatsiooni keskus asub holmil, suhteliselt kitsukesel maaribal. Haiglal juures puudub piiritletud krunt ja piisava suurusega parkla.
3.	Perearstid võtavad vastu TÜ Haapsalu Perearst ruumes, Posti 39 ja OÜ Peretohter ruumes Lihula mnt 5. Üks perearst tegutseb Läänemaa Haigla ruumides. 
4.	Perearstiteenuse parema korraldamise tarbeks oleks Haapsallu vaja ehitada perearstikeskus.
5.	Fra Mare Paralepa Tervise- ja Puhkekeskus	 Paralepas (Ranna tee 2) – 144 kohta ja Laine Tervisekeskus	 holmil (Sadama 9/11) – 155 kohta. Arvestades Haapsalu looduslikke eeldusi ja traditsioone võiks puhkeasutusi olla oluliselt rohkem.
6.	Sotsiaalhoolekandeasutused:
o	Haapsalu Sotsiaalmaja (Kastani 7) – tegutseb sotsiaalteenuseid osutava keskusena, turvakodus kohti 12.
o	Haapsalu Väikelastekodu (Kastani 9) – puuetega laste hooldus- ja rehabilitatsioonikeskus, kohti 48.
o	Kodutute varjupaik (Tulbi põik 5) – kohti 14, kuid lisaks asuvad samas hoones veel ka odavad,  sotsiaalkorteri põhimõttel kasutusel olevad elamispinnad kokku ca 20 inimesele.	
o	MTÜ Läänemaa Psühholoogiline Rehabilitatsiooni Keskus (Jaani 2), kus tegutseb päevakeskus u 30 psüühikahäirega isikule.
o	Linna käsutuses on 16 sotsiaalkorterit, vajadus sotsiaalkorterite järele on oluliselt suurem.
7.	Apteegid: AS Läänemaa Apteek (Karja 1), AS Läänemaa Apteegi haruapteek (Kastani 7), Haapsalu Vana Apteek (Jaani 2), Tooma Apteek (Posti 1), OÜ Posti Apteek (Posti 26), Nurme Apteek “Apotheka” (Nurme 1a),  Kesklinna apteek (Tallinna mnt 1a).

3.4 Majanduskeskkond 
1.	Haapsalu töökohtade ja elanike paiknemisest annab ülevaate üldplaneeringu joonis nr 4. 
2.	Haapsalu majanduskeskkonnale on iseloomulik:
o	Edukalt toimivad väikesed ja keskmised ettevõtted;
o	Levinud on vähese materjalimahuga tootmine;
o	Tootmine põhineb allhanke töödel;
o	Tugevad tekstiili- ja puidutööstuse traditsioonid ja ettevõtted;
o	Arenenud terviseturismi sektor (sanatooriumid);
o	Arenenud puhketurismi sektor (söögikohad, ööbimiskohad, meelelahutusüritused);
o	Suur turistide ja läbisõitjate arv, eriti suvel loob eeldusi valdkonna arendamiseks;
o	Tugev konkurents toidu- ja esmatarbekaubanduses;
o	Alg- ja põhiharidusega tööliste suur osakaal;
o	Integreeritud elu- ja töökeskkond (lühikesed vahemaad töö ja kodu vahel);
o	IT spetsialistide koolitus Haapsalu Kolledžis.
3.	Tööturuameti andmetel on Haapsalu 57 üle 5 töökohaga ettevõtet (mai 2005), summaarse töökohtade arvuga 3248. Neist enam kui 50 töökohaga ettevõtteid on 18. 
4.	Haapsalu suurimateks tööstusettevõteteks on Nurme Vabrik ja PKC Eesti AS Haapsalu tehas.
5.	Territoriaalselt on Haapsalu tootmisettevõtted jagunenud kolme olulisema piirkonna vahel:
o	Holmid
o	Lihula mnt ümbrus
o	Kiltsi tee ümbrus
o	Kõik nad on kujunenud 1950-1960datel aastatel. Suurim neist asub lõuna pool raudteed, Lihula mnt ümbruses. Ala asub nii linnaehituslikult kui ka logistiliselt sobivas kohas. Siin asub tänase Haapsalu üks suuremaid tööstusi – PKC Eesti AS Haapsalu tehas.  Seda ala on koostatavas üldplaneeringus vaadeldud edasiarendatava tööstuspiirkonnana.
o	Kiltsi tee ümbrus on ajalooliselt vanim Haapsalu tööstuspiirkond. Siin asunud tellisetehase saueaukude järgi on tänase Männiku ja Kiltsi tee ristmiku piirkond saanud oma rahvapärase nime – Sauetönk. Nõukogude ajal siin asunud tööstusettevõtted, mis enamasti olid seotud raudteega, on tänaseks oma tegevuse lõpetanud (teraviljakombinaat, naftabaas, osaliselt ka metsamajand). Kuna piirkonna arengueelduseks on eelkõige tema asukoht Paralepa parkmetsa ja supelranna läheduses võiks siin arenda puhkemajandusega seotud ettevõtlust.
o	1950datel alustati holmidel kalatööstuse rajamist. 1980date lõpuks oli enamus Haapsalu linna maastikuliselt kõige omapärasemast piirkonnast tööstuse poolt hõivatud ja praktiliselt linnaelanikele suletud. Tänaseks on lõpetanud oma tegevuse kalakombinaat Krimmi holmil ja osa endise kalurikolhoosiga Lääne Kalur seotud  ettevõtteist. Piirkonna senise kasutamise põhivastuolu seisnes siin ala miljööliste väärtuste mittearvestamises, aga ka transpordimahuka tootmise logistiliselt vääras paigutumises linna liiklusskeemi (transpordikoridor läbi vanalinna).
6.	Haapsalu ajalooline ärikeskus asus Lossiplatsi ümbruses, viimase saja aasta jooksul on see laienenud piki Karja ja Posti tn äärt lõuna suunas. 1970datest alates on äritegevus ühe enam koondunud Tallinna ja Lihula mnt ristmiku piirkonda. Senise arengu tulemusel on Haapsalu kujunenud ühe põhilise äritänava ja keskusega linnaks. Tulemuseks on linnaruumi ebaühtlane areng, liikluskoormuse kontsentreerumine keskust läbivale paarile tänavale.
7.	Viimastel aastatel on linna kaguosa suurelamute juurde, Tamme ja Kuuse tn ristile kujunenud uus tõmbekeskus – Kastani ärikeskus.
8.	Haapsalu linnaosi, Rohuküla sadamat, Paralepa ja Uuemõisa alevikku teenindab kolm linnaliini marsruuti: 
o	Nr. 1	Haapsalu kesklinn – Rohuküla
o	Nr. 2	Haapsalu kesklinn – Uuemõisa
o	Nr. 3	Haapsalu siselinn – Metsa tn, vanalinn, Metsakalmistu
9.	Haapsalu omab head bussiühendust Lääne maakonna teiste asulate ja Tallinnaga.
10.	 Regiooni keskuseks kujundatava Pärnu linnaga on Haapsalul ebapiisav ühistranspordi ühendus. 
11.	Lähim reisiliiklust korraldav sadam asub Haapsalust 10 km kaugusel Rohukülas. 
12.	Lähim raudteejaam on Riisiperes.

3.5 Kommunikatsioonid
3.5.1 Maanteed, tänavad ja sadamad:
1.	Haapsalu linna läbivad riigi põhimaantee nr. 9 Ääsmäe – Haapsalu – Rohuküla  ja riigi tugimaantee nr. 31 Haapsalu – Laiküla. 
2.	Käesoleval ajal toimub transiitliiklus mööda linna läbivaid maanteid, mis suurendab liiklusintensiivsust kesklinnas.
3.	Viimase generaalplaaniga planeeritud raudbetoonist viadukt üle raudtee on valmis ehitatud, kuid kesklinna liikluskoormust leevendav ringtee piki raudteetammi Randsalust Lihula maanteeni on ehitamata.
4.	Haapsalu linna läbivad riigi põhimaantee nr. 9 Ääsmäe – Haapsalu – Rohuküla  ja riigi tugimaantee nr. 31 Haapsalu – Laiküla. 
5.	Käesoleval ajal toimub transiitliiklus mööda linna läbivaid maanteid, mis suurendab liiklusintensiivsust kesklinnas.
6.	Viimase generaalplaaniga planeeritud raudbetoonist viadukt üle raudtee on valmis ehitatud, kuid kesklinna liikluskoormust leevendav ringtee piki raudteetammi Randsalust Lihula maanteeni on ehitamata.
7.	1960datel väga hästi toiminud ja populaarsed väikepaatide sadamad Promenaadil ja Jaama oja suudmes on tänaseks likvideeritud. Kuna väikepaadi omanike arv on taas kasvamas tuleks leida uusi sobivaid kohti paadisildade ehitamiseks.
8.	Haapsalu sadamate toimimise tagamiseks tuleb regulaarselt puhastada Väinamerest läbi Haapsalu Eeslahe holmideni ulatuvat laevateed. 

3.5.2 Veevarustus ja kanalisatsioon

1.	Haapsalu linnas ning linnaga piirnevates Uuemõisa, Paralepa, Kiltsi ja Valgevälja alevikes pakub üldkasutatavat vee- ja kanalisatsiooniteenust munitsipaalettevõte Haapsalu Veevärk AS (edaspidi HVV).
2.	Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni õigusliku korraldamise, planeerimise ja arendamise aluseks on kehtiv seadusandlus, Haapsalu Linnavolikogu poolt kinnitatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri (30.11.2001.a.) ning Haapsalu ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arengukava 2003-2015 (31.01.2003.a.).
3.	Tsentraalse veevärgi toiteks on Haapsalu linnas  (ka Uuemõisa ja Paralepa alevikus) kasutusel kaks veeladestust:
o	ordoviitsium-kambriumi veeladestik
o	kambrium-vendi veeladestik
4.	Põhjavee tarbevarud on kinnitatud 2020. aasta lõpuni. HVV-le on väljastatud vee erikasutusluba.
5.	Vastavalt joogivee standardile EVS 663:1995 kuulub Haapsalu põhjavesi klassi “hea”. 
6.	Haapsalu linnas on lahkvoolne kanalisatsioonisüsteem, kuid esineb üksikuid reoveetorustikuga ühendatud sadeveetorustikke ja restkaeve.
7.	Haapsalu reoveepuhasti asub Haapsalu linnas selle ehitise tarbeks eraldatud ja aiaga piiratud territooriumil Haapsalu Tagalahe ääres. 
8.	Heitvee eelvooluks on Haapsalu Tagalaht, mis kuulub praegu kehtiva jaotuse kohaselt reostustundlike veekogude hulka.
9.	Reoveepuhastusjaamas on kasutusel mehhaaniline-, keemiline- ja bioloogiline puhastustehnoloogia.
10.	Reoveepuhasti valmis 1997.a. 2000. aastal laiendati puhastit bioloogilise fosfori- ja lämmastikärastuse süsteemi ja liivaeraldusega. Reoveepuhasti on projekteeritud võimsusele 22000 inimekvivalenti ning on võimeline vastu võtma reovett kuni 7220 m3/ööp., mis tulevad Haapsalust, Uuemõisast ning Paralepast ja Kiltsist.

3.5.3 Elektri- ja soojavarustus
1.	Haapsalu linn saab elektritoite kahe 110 kV liini kaudu, linna teenindav 110/10 kV alajaam asub Lihula mnt viadukti lähistel.
2.	10 kV trafoalajaamu on Haapsalu linna territooriumil 75 tk. 10 kV liinid on valdavalt maakaabelliinid, madalpingevõrk kesklinna ja suurte objektide juures valdavalt maakaabelliinidena ja aedlinnade piirkonnas õhuliinidena.
3.	Olemasolev elektrivõrkude paiknemine ja elektrivarustuse toitekindlus on hea. 
4.	Haapsalu linna kõik tänavad on valgustatud v.a. Tšaikovski pst, osaliselt Väike-Viigi tn, Kiltsi tee raudtee ülesõidust Jaama sillani, Ungru tee ja Ranna tee.
5.	Haapsalu linna tänavavalgustust hooldab firma A&T Elekter, korraldab ja kontrollib Haapsalu Linnavalitsus.
6.	Põhiline soojusenergia tootja Haapsalu linna hoonete kütteks ja sooja vee valmistamiseks on AS Eraküte Haapsalu osakonnale kuuluv keskkatlamaja (Niine tn. 34).
7.	 Lisaks keskkatlamajale on Haapsalus rida väikeseid lokaalseid katlamaju, mis oma võimsuselt ja kuuluvuselt on väga erinevad ning kasutavad erinevat kütust.
8.	Keskkatlamaja installeeritud  võimsus on 37 MW ja talvine maksimaalne tarbimine 28 MW. Katlamaja töötab hakkepuidul, vajadusel kasutatakse ka rasket kütteõli. Katlamaja töötab temperatuurigraafikuga 95-70 0C.
9.	Soojusvõrkusid katlamajast on rajatud umbes 16,5 km, millest viiendik on rekonstrueerimise käigus välja vahetatud eelisoleeritud torustike vastu. Ülejäänud torustikud on põhiliselt raudbetoonist kanalites, paigutatud 20-30 aastat tagasi ning nende seisukord on rahuldav.
10.	Soojusvõrguga on ühendatud põhiline osa linna suurematest hoonetest ning ka üksikud pereelamud. Katlamaja teenust kasutab 50-55% linna elanikkonnast.
11.	Linna elurajoonides kasutatakse maa-alust ning vähesel määral ka maapealset paigaldust (madalatel ja kõrgetel tugedel). 
12.	Soojussõlmedest on käesolevaks ajaks 90% rekonstrueeritud segamissõlmedeks või rajatud uued automatiseeritud soojussõlmed. Soojusmõõtjad on kõikides soojussõlmedes.
3.5.4 Sidevarustus
1.	Haapsalu linnas pakuvad üldkasutatavaid sideteenuseid (telefon+andmeside) põhiliselt 2 operaatorfirmat : Elion Ettevõtted AS, Norby ja Telset.
2.	Põhivõrk (telefonijaamad ja sidekanalisatsioon) kuuluvad Elion Ettevõtted AS-le.
3.	Haapsalu linnas on võimalik kasutada järgmisi mobiilsidevõrke: EMT, Elisa ja Tele2.
4.	Kaabellevifirmadest pakub teleprogrammide vastuvõttu üle kaabelvõrgu Telset AS.
5.	Sideliinidena kasutatakse maakaabelliine (osaliselt sidekanalisatsioonis) ja õhuliine.
6.	Haapsalut läbib fiiberoptiline kaugsideliin ka jaamadevahelised ühendused toimivad üle optiliste sideliinide.

4 KAVANDATAV TEGEVUS JA SELLE ALTERNATIIVID

4.1 Haapsalu linna visioon ja arengusuunad  

Soovitud ja tõenäoline olukord
Kuurordisuundumus
    traditsioonid
    kultuuriüritused
    konverentside korraldamine
    sanatoorium, spa-hotellid
    sport
    meri ja loodus

Elukeskkond
   turvaline
   tervislik

Ettevõtluskeskkond
   mitmekülgne ja tasakaalustatud
   hea teeninduskeskkond
   kliendisõbralik 
   Uuemõisa, Paralepa liitumine Haapsalu          linnaga (lisandub territoriaalseid võimalusi ettevõtluse arenguks)	Mittesoovitud aga tõenäoline olukord
Aktiivsuse kadu
Vähene ettevõtluse areng (uusi ettevõtteid ei ole viimasel ajal loodud)
Elanike arvu vähenemine
Elanike vananemine, sotsiaaltoetuse koormuse kasv
Haapsalu kui maakonna keskuse rolli vähenemine (Eesti regioonistumine)
Mere taganemine, lahe kinnikasvamine
Mere pealetung globaalsetest muutustest tingituna.
Rannaala üleujutused.
	
Soovitud aga mittetõenäoline olukord
Turismi hooaja pikendamine
Noored jäävad Haapsallu ja leiavad siin sobivat tööd
Töö tasuvuse (tootlikkuse) kasv	Mittesoovitud ja mittetõenäoline olukord
Olemasoleva positiivse imago kadu, selle mitte kasutamine või sellele vastu töötamine

4.2 Arengueesmärkide saavutamise mehhanismid
1.	Sajanditega kujunenud, Haapsalule ainuomase linnaruumi identiteedi, looduse ja tehiskeskkonna harmoonia säilitamine ja traditsioone arvestav arendamine.
2.	Ettevõtluskeskkonna aktiviseerimise toetamine.
3.	Ettevõtjate kaasamine linna arendamisse.
4.	Elanikele võimaldatavate sotsiaalteenuste mitmekesistamine.
5.	Sotsiaalsete tugiprogrammide loomine ja arendamine.
6.	Kompleksse terviseteenuse pakkumine linnas.
7.	Linnaelanike ja linna tervise parendamine.
8.	Sotsiaal-, spordi- ja haridusasutuste infrastruktuuri jätkusuutlikkuse tagamine.
9.	Linna hariduselu kaasajastamine ja optimeerimine.
10.	Haridussüsteemi tugistruktuuride arendamine.
11.	Noorsootöö korrastamine ja mitmekesistamine.
12.	Kultuurielu süsteemne ja koordineeritud arendamine.
13.	Linna spordielu korrastamine ja mitmekesistamine.
14.	Linnaliikluse ja liikumisvõimaluste parandamine.
15.	Ajaloolise, kultuuri- ja miljööväärtusliku arhitektuuri säilitamine.
16.	Looduskeskkonna säilitamine ja prügimajanduse arendamine.
17.	Linnavalitsuse haldussuutlikkuse tõstmine.

Eesmärkide sidumiseks linna füüsilise keskkonnaga ja planeeringulahendite leidmiseks on üldplaneeringus linn jaotatud sarnaste arengueelduste ja kujunemislooga piirkondadeks (üldplaneeringu joonis nr 5):
1.	Holmid 
o	Krimmi holm 
o	Bürgermeisteri holm
o	Suurholm, Veski viik 
o	Vasikaholm, Kastinina
2.	Vanalinn
3.	Kesklinn 
4.	Segahoonestusega vanemad elamurajoonid
5.	Korterelamupiirkonnad
6.	Tööstusmaa
7.	Troi ja Linna raba
8.	Paralepa (puhke- ja virgestusmaa)

4.3 Piirkondade ruumilised arenguvisioonid

Krimmi holm
Soovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleemid	
Tagatud juurdepääs holmi tippu
Rannapuiestee piki Suure viigi kallast, park holmi tipus
Elamud 
Avalik-ühiskondlikud objektid
Vaateplatvormiks kohandatud veetorn 
Paadisillad
Hoonestuse kavandamine arhitektuurivõistluse kaudu
Paekivi paljand eksponeeritud 
Ranniku ehituskeeluvööndi vähendamine	Suletud tootmisterritoorium Olemasoleva tööstusmaastiku säilimine
Uushoonestus kõrgusega üle 3x 
	Rannaga seotud piirangute täpsustamine 
19. saj ehitatud Sadamaaida taastamine
Kallasrada
Üleujutusoht ja rüsijää

Bürgermeisteri holmSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Rannapuiestee ja park holmi tipus Elamud
Paadi- ja jahisadamad
Meresõidukite tankla
Mudasadam
Detailplaneeringu realiseerimine
	Korruselamud kõrgusega üle 3x	Riigikaitse maaala vähendamine
Väikese viigi süvendamisel siia veetud täitepinnase heakorrastamine	

Suurholm, Veskiviigi ümbrusSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Korrastatud tänavavõrk 
Sadamad
Elamud
Hotellid
Meresõidukite teenindus
Kalasadam
Rannapuiestee
Veskiviigi detailplaneeringu realiseerimine
Ehituskeelu piirkonna vähendamine	Tootmise laienemine	Tootmisettevõtted ja nendega kaasnev transpordiprobleem
Tootmisettevõtete ümberstruktureerimine

Vasikaholm, KastininaSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Ranna arendamine
Detailplaneeringu realiseerimine
Haljastuse rajamine
Kergliiklusteed
Ehituskeelu piirkonna vähendamine (vastavusse viimine tegeliku olukorraga)	Supelranna poolse piirkonna hoonestamine
Merevaadete piiramine kõrghaljastuse või hoonestusega	Üleujutusoht ja rüsijää	

VanalinnSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Krahviaia ja promenaadi ühendamine ühtseks pargialaks 
Ajaloolise hoonestuse säilimine ja korrastamine
Linnusekompleksi arendamine
Vallikraavi taastamine
Äride säilimine
Korrastatud liiklusskeem
Ehituskeelu piirkonna vähendamine (vastavusse viimine tegeliku olukorraga)	Ebasobivad ehitusmaterjalid
Ajalooliste kinnistupiiride muutmine
Püsielanikkonna vähenemine
Korruselamud
	Ajaloolise kivisillutise taastamine
Linnust ümbritseva jalgtee rajamine	

KesklinnSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Atraktiivne kesklinn
Parklaprobleemi lahendamine: maaalune parkimine või parkimismaja
Vana kalmistu säilimine
Keskuse teemaplaneering
“Suure augu” hoonestamine
Saabuvate busside paviljon 
Jaama tänava kujunemine äritänavaks
Niine tänava (Jalaka tn ja Haava tn vahel) äärsete ärimaade arendus	Transiitliiklus
Haljasalade vähenemine	Parkimine
Hoonestuskõrgus	

Segahoonestusega vanemad elamurajoonidSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Pereelamute ja korruselamute maade selge piiritlemine
Lepa pargi taguse arendamine (elamud, spordiväljak)
Kase ja Lepa tänavate ühendamine
Haava põiktänava, roostiku, puhastusseadmete, Randsalu oja, Lepa ja Sambla tänavate vahelise ala arendus 
Endise naftabaasi ja teraviljakombinaadi maaalade arendus	Jalaka tn. garaažide säilimine
Korruselamute ehitamine pereelamute vahele
Korruselamud kõrgusega üle 5x 
	Haava ja Jalaka tn. garaažide edasine saatus

KorterelamupiirkonnadSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Kastani tänava kortermajade kvartali laiendamine 
Krundid sotsiaalkorterite ehitamiseks
Tallinna mnt ja Tamme tn ristmiku väljaehitamine
Randsalu liiklussõlme väljaehitamine
Haapsalu ringtee rajamine Randsalust Kiltsi teeni	Rohealade vähenemine
Olemasoleva hoonestuse tihendamine
	Tamme tn. garaažid
Kastani tänava ümbruse männimetsa koormustaluvus
Veoautode ja busside parkimine	

TööstusmaaSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Tööstuse arendamiseks vajalike maade reserveerimine
Juhtfunktsioonid äri- ja tootmismaad
Veoautode ja busside parkla  endise autobaasi territooriumil
Päästeteenistuse väljasõit kavandatud ümbersõidutänavale 
Kergliiklustee Kastani tänavalt Lihula maanteele
Vahtra tn ja Tööstuse tn ühendamine	Veehaarde kahjustamine	Veehaarde ulatus	

Troi ja Linna rabaSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Kalmistu laiendus
Kalmistule krematooriumi ja uue kabeli rajamine
Lemmikloomade matmispaik
Looduslik metsa- ja rabamaastik terviseradadega	Uued elamukvartalid
Veehaarde kahjustamine	Olmejäätmete viimine metsa	

Paralepa (rand ja metsamaa) Soovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Terviklikult kaitsemets
Puhkealad
Supelrand
Puhketeenust pakkuvad ärid
Tervisekeskused, hotellid, kämping
Paadisild
Tervisrajad – suusarajad
Ürituste plats
Telkimisplatsid, karavani parkla
Kergliiklusteed
Rannaga seotud piirangute täpsustamine
Parkla	Tööstus
Elamud
Kaubanduskeskused
Lageraie	Mootorpaatide liiklus Paralepa lahel

4.4 Haapsalu linna maakasutusstrateegia

Üldplaneeringu maakasutusstrateegia (arengusuunad ja kasutuspõhimõtted) kätkeb endas kokkulepet, kuidas Haapsalu linna territooriumil edasi areneda. Tekstina esitatud maakasutusstrateegia kajastub üldplaneeringu põhijoonisel, mis esitleb linna maade juhtfunktsioone. Joonisel on eristatavad olemasolevad säilivad ja planeeritud (muudetud) sihtotstarbega maad. Üldplaneeringu realiseerumise seisukohalt on olulisem kinni pidada tekstina esitatud maakasutustrateegiast, üldplaneeringu põhijoonisel esitatud erinevate maa-alade juhtfunktsioonidest võib planeeringu realiseerimise käigus ette tulla muudatusi. Maakasutustrateegia indikaatoriks on üldplaneeringu printsiipide toimimine. 
Üldplaneeringu maakasutusstrateegia paremaks selgitamiseks erinevad põhijoonisel kasutatud tingmärgid ja tähttähistused riigi maakatastri poolt kasutatavatest tähistest. Üldplaneeringu joonisel juhtfunktsiooni tähttähisele lisatud number näitab maksimaalselt lubatud korruste arvu. Numbri puudumisel on lubatud maksimaalseks korruselisuseks 2. Joonisel olevate tähiste ja katastritähiste omavahelist seost iseloomustab tabel.

Tabel nr 3 . Maakasutuse sihtotstarbed
Üldplaneering	Kataster	
tähis	Maakasutuse juhtfunktsioon	tähis	Katastriüksuse sihtotstarve	
A	Valitsus- ja ametiasutuste ning üldkasutatavate hoonete maa	Ü	Sotsiaalmaa	
HP	Pargid, parkmets			
EV	Pere- ja ridaelamute maa	E	Elamumaa	
EK	Korterelamute maa			
HM	Mets	M	Maatulundusmaa	
HR	Looduslik haljasmaa/roostik			
PP	Spordi- ja puhkerajatiste maa	Ü	Sotsiaalmaa	
PR	Avaliku supelranna maa			
K	Kalmistute maa			
B	Kaubandus-, teenindus- ja büroohoonete maa	Ä	Ärimaa	
Bp	Turismiäri maa (spa-hotellid, kämpingud jms)			
LS	Sadamate maa	T	Tootmismaa	
T	Tootmismaa			
O	Tehnoehitiste maa			
	Teemaa	L	Transpordimaa	
LR	Raudteejaama maa			
R	Riigikaitse maa	R	Riigikaitse maa	

4.5 Erinevate maakasutuse juhtfunktsioonidega maade arendamise eesmärgid

4.5.1 Väikeelamute maad
1.	Rahuliku ja turvalise elukeskkonna säilitamine ja arendamine
2.	Elukeskkonna kvaliteedi parandamine elukohalähiste rekreatsioonialade kavandamisega
3.	Elamupiirkondade ja linnalähiste puhkemaastike vahelise kergliiklusteede võrgu arendamine 
4.	Miljööväärtuslike elamualade säilitamine ja korrastamine.
5.	Elamualade mitmekesistamine elamumaale kuni 10% äri- või ühiskondlike hoonete maa kõrvalsihtotstarbe lubamisega 
6.	Korterelamute ehitamine väikeelamute maadele ei ole aktsepteeritav

4.5.2 Korruselamute maa
1.	Rahuliku ja turvalise elukeskkonna säilitamine ja arendamine
2.	Elukeskkonna kvaliteedi parandamine elukohalähiste rekreatsioonialade arendamisega
3.	Korruselamute maadel on lubatud kuni 10% ärimaa kõrvalsihtotstarve
4.	Korruselamu krundil tuleb tagada maja elanikele kuuluvate autode parkimiskohad.
5.	Korruselamute kruntidel säilitada maksimaalselt olemasolev kõrghaljastus

4.5.3 Ühiskondlike hoonete maad
1.	Nii jalakäijate kui autode hea juurdepääs
2.	Piisavad parkimisvõimalused
3.	Selgelt piiritletud oma krunt (eriti koolide-lasteaedade juures)
4.	Turvalised ühendusteed elamupiirkondadega

4.5.4 Ärimaad
1.	Paiknemine põhiliste ühendusteede lõikumiskohtade läheduses
2.	Asukoht suurema elanikkonna kontsentratsiooniga alade lähedal
3.	Piisavad parkimisvõimalused 
4.	Posti tn, Tallinna ja Lihula mnt ristmiku piirkonnas asuva Haapsalu keskuse arendamine atraktiivse linnaruumiga kaasaegseks linnasüdameks. 
5.	Täpsustamaks keskuse hoonestustingimusi ja detailsemat tsoneeringut on üldplaneeringus määratletud teemaplaneeringut nõudev ala
6.	Vanalinna ajaloolise äritänava – Karja-Posti tänava, miljööd arvestav arendamine. 
7.	Soositud on äritegevus, millega ei kaasne vanalinna liikluskoormuse kasv.

4.5.5 Tootmismaad
1.	Kompaktne, elamupiirkondadest kõrghaljastusega piisavalt eraldatud ala
2.	Hea ühendus elamupiirkondadega
3.	Hea ligipääsetavus rasketranspordile
4.	Hea varustatus kommunikatsioonidega
5.	Planeeritud raudtee lähedus 
6.	Tootmise laiendamiseks vajaliku vaba maa olemasolu
7.	Keskkonda mõjutava ettevõtluse ümberstruktureerimine looduskaunites kohtades ning elamualade lähedal – holmidel ja Paralepas

4.5.6 Liiklusmaa 
1.	Linna liiklusskeem 
2.	Liikluskoormuse vähendamine kesklinnas, uue põhitänava väljaehitamine (Randsalu-Lihula mnt viadukt-Kiltsi tee) 
3.	Raudtee taastamiseks vajaliku maa reserveerimine
4.	Oluliste liiklussõlmede arendamine (viadukt, Kuuse-Tallinna mnt ristmik, Randsalu ristmik (Ridala vald), kavandatud ümbersõidutänava ja Kiltsi tee ristmik, Männiku ja Kiltsi tee ristmik)
5.	Parkimisalad, -majad

4.5.7 Puhke- ja virgestusalad  
1.	Alade klassifikatsioon (parkmets, pargid, spordiplatsid, laste mänguväljakud).
2.	Puhke- ja virgestusalade hea ühendus elamupiirkondadega.
3.	Alasid ühendav kergliiklusteede võrk.
4.	Linna roheliste alade võrgustiku moodustamine, omavahel seotud parkide vöönd piki randa.
5.	Laste mänguväljakute ja virgestusalade planeerimisel on arvestatud Stockholmis ilmunud käsiraamatu “Fysisk planering” toodud soovitustega.

4.5.8 Veealad 
1.	Haapsalut ümbritsevate lahtede ranniku avatus, juurdepääsu tagamine rannale kogu pikkuses.
2.	Veeliikluseks kasutatavate veealade tähistamine, tagamaks veel liiklejate ja suplejate ohutust.
3.	Tagalahes asuva mudamaardla kaitstus.
4.	Tagalahe ja viikide vohavast veetaimestikust puhastamine.
5.	Roostike hooldamine, nende perioodiline niitmine.
6.	Talitee Noarootsi ja Vormsile. 

4.5.9 Tehnoehitiste maad
1.	Normide kohaste kaitsevööndite tagatus.
2.	Optimaalne asukoht tarbijate suhtes.
3.	Väikeste tehnorajatiste (alajaamad, pumplad jms) paiknemine haljasaladel.
4.	Rajatiste ümbritsevasse keskkonda sobiv välimus.

4.5.10 Kalmistud
1.	Kesklinnas asuva kalmistu kujundamine parkkalmistuks, lubatud urnimatused.
2.	Metsakalmistu teedevõrgu korrastamine, uue kabeli ehitamine.
3.	Metsakalmistu kuivendamine.

4.6 Haapsalu üldplaneeringu neli olulisemat printsiipi ja muutuspiirkonda

Piirkondade paiknemist iseloomustab joonis nr 7 Haapsalu muutuspiirkonnad ja liiklusskeem.

4.6.1 Liikluskoormuse hajutamine
Hajutamaks liigselt Haapsalu kesklinna koormava liikluse mahtu on üldplaneeringus kavandatud uue ümbersõidutee (magistraaltänava) rajamine piki raudteetammi linnapoolset külge Randsalust Lihula mnt viaduktini ning sealt edasi piki endise naftabaasi raudteeharu kuni Kiltsi teeni, ristmikult saab jätkata kas Rohuküla või Paralepa ranna suunas. Esimene lõik sellest tänavast oli kavandatud ka linna 1986.a generaalplaanis. Lahenduse plussiks on tulevase teetrassi lihtne ja loogiline kulg linna idapiirilt Paralepani. Hõlbustub väljasõit Päästeameti keskusest ja ligipääs Paralepa supelrannale ning Haapsalu ajaloolise raudteejaama ansamblile. Valitud lahenduse miinuseks on tema osaline kulg piki olemasolevat raudteed ja raudteejaama ansambli mõtteline jagamine kaheks, ansambli visuaalne terviklikkus säilib. 

Alternatiivina kaaluti nn suure ümbersõidu kava (Võnnu tee – Espre – Valgevälja), selle puuduseks on liikluse liigne eemale juhtimine linnast ja trassi pikkus, sellest tulenevalt on oht, et autojuhid ei võta  uut liiklusskeemi omaks ja jätkavad läbisõitu linnast. Pika ringtee ehitamine avaldab olulist keskkonnamõju Haapsalut ümbritsevatele madalatele märgaladele. Teine alternatiiv oleks välja ehitada Randsalu – Lihula mnt vaheline teelõik ja jätkata sealt edasi piki Lihula mnt ja Männiku teed. Selle variandi eeliseks on tema suhteliselt väike maksumus ja minimaalne mõju olemasolevale raudteetammile. Trassi keerukusest lähtuvalt on ohuks, et ka seda varianti ei võeta liiklejate poolt omaks.
Üldplaneeringus on reserveeritud maa Tallinn – Haapsalu raudtee taastamiseks, rajatav raudtee kulgeks Haapsalus piki olemasolevat trassi  kuni Lihula mnt viaduktini, sellest edelasse on kavandatud koht uuele raudteejaamale. Jaam asub linna sisenevate teede sõlmpunktis, selle lähiümbruses elab suur osa elanikest (vt elanikkonna paiknemise kaart, joon nr ). Uue jaama rajamine võimaldab säilitada kultuurimälestisena kaitse all oleva vana raudteejaama esialgsel kujul kuna vana perrooni kõrgus ei vasta tänapäeva vagunite kõrgustele ning tooks kaasa perrooni ümberehitamise.  Raudtee kulg võimaldab raudtee kaubaveo korraldamist külgnevas Tööstuse tn ettevõtluspiirkonnas.

4.6.2 Paralepa arengupiirkond
Paralepa supelranna ja Jaama oja vaheline maa moodustab üldplaneeringu kohaselt tunnetusliku terviku Õhtu kalda pargivööndiga. Paralepa puhkemajandusliku ettevõtluspiirkonna teljeks on kavandatud Haapsalu uue ringtee pikendus kuni supelranna parklani, tee kulgeks piki olemasolevat sihti. Tänase linnakeskuse ja planeeritava Paralepa arengupiirkonna ühendustee kulgeks paralleelsena Jaama oja sillalt algava jalgteega. Sellest teest lõuna poole, kummalegi poole ringtee pikendust on kavandatud ärimaad puhkemajanduslike ettevõtete tarbeks. Ärimaa kruntidel tuleb säilitada väärtuslikum osa olemasolevast kõrghaljastusest, krundi täisehituse protsent ei tohi ületada 30% ja kavandatava hoonestuse kõrgus kolme kuni viit korrust. Uute teede ja Paralepa piirkonna arendamise tulemusena peaks Kiltsi tee ja uue ringtee ristmiku ümbrusse kujunema piirkonna ärikeskus, keskuse krundid on mitmeotstarbelised (Ä, E, Ü).
Haapsalu kuurordi edasiarendamiseks puudub Paralepa kõrval arvestatav alternatiiv. Traditsioonilised kuurordi alad holmide ja vanalinna piirkonnas on ammendatud, nende edasiarendamine saab toimuda vaid olemasoleva keskkonna korrastamise kaudu. Paralepa arendamise ohuks on liigne kontrast Paralepa parkmetsa ja uushoonestuse vahel. Kuid samas on Paralepa parkmets igati sobiv naaber puhkeasutustele. Ehitiste kavandamisel tuleb arvestada raskete ehitusgeoloogiliste tingimustega (vesiliiv, savi) ja mere poolt ähvardava üleujutusohuga.
Üldplaneering näeb Paralepa parkmetsa, Eeslahe, Jaama oja ja Kiltsi tee vahelist ala (k a end naftabaasi territoorium) Haapsalule olulise arengusektorina.
 
4.6.3 Holmide avamine
Haapsalu loodetipu meremaastiku avamine linnarahvale oli üheks eesmärgiks ka linna 1986. a generaalplaanis. Sama põhimõtet on jätkatud käesolevas töös. Nii Krimmi kui Bürgermeistri holmi tippu on kavandatud haljasalad, mis Suurt viiki ümbritsevate kaldapuiesteede kaudu on ühenduses juba olemasolevate pargialadega. Enamus endistest tööstusettevõtete kruntidest on planeeritud elamumaaks, tootmisotstarbelised krundid säilivad endise Lääne Kaluri tootmismaal Suur-holmi kirderannal. Uue-sadama kant, Suur-holmi kirdekallas ja osaliselt ka Bürgermeistri holmi Suure viigi poolne rand on kavandatud sadamate tarbeks. Holmidele on kavandatud nii väikeelamute kui korruselamute maid, kavandatavate hoonete kõrgus ei tohiks ületada kolme korrust.

4.6.4 Pargivöönd piki randa
Haapsalu teeb teiste Eesti linnade hulgas eriliseks tema asend sügavalt merre ulatuval poolsaarel. Maalilised mererannad pakuvad häid puhkevõimalusi. Nii ongi Haapsalu kuurordi  areng käinud koos kaldapuiesteede – promenaadide kujundamisega. Üldplaneeringus on üheks olulisemaks ideeks ümbritseda linn puiesteede pärjaga, mis saab alguse Uuemõisa mõisa taguselt rannaalalt (tulevane väikeelamute piirkond) kulgeb piki olemasolevat teetammi puhastusseadmete juurde ja sealt edasi Aafrika rannani. Rannapargid on Vee tn äärde rajatava väikese haljasala kaudu kavas ühendada Lossipargi ja Krahviaiaga ühtseks võrgustikuks. Rannaparkide vöönd jätkub Promenaadi ja edasi viikide äärsete puiesteedega. Maad uute parkide rajamiseks on reserveeritud holmide tippu, Lahe tn edelaserva täidetud maale ning Õhtu kalda roostikualale. Parkide vööndi lõpetab Paralepa supelrand, millele järgneb looduslik Paralepa parkmets. 
Rannaparkide vööndi siin kavandatud kujul väljaehitamise negatiivseks mõjuks on roostikuala likvideerimine ja seega veelindude pesitsusvõimaluste vähenemine Õhtu kaldal. Roostikud säilivad Tagalahe äärsel rannal. Positiivseks mõjuks on kevadistest roostiku põlengutest lähtuva tuleohu vähenemine, Tagalahe äärsete elamupiirkondade tuleohtu aitab leevendada roostiku ja elamumaade vahele rajatav haljasala.

4.6.5 Maade reserveerimine Haapsalu linna üldplaneeringus

Üldplaneeringu põhiülesanne on määratleda Haapsalu ruumilised arengusuunad. Selleks analüüsiti linna nii loodus- kui  tehiskeskkonna eeldusi ja võimalusi, aga samuti andmeid haapsallaste elu- ning töökohtade paiknemisest. Maade reserveerimisel arvestati üldplaneeringu protsessi käigus linnaelanike poolt tehtud ettepanekutega. Nii talitades püüti kujundada Haapsalu linnaruumi edasine areng, mis maksimaalselt arvestaks siinsete ressurssidega, kasutaks neid säästlikult ja tagaks tasakaalustatud arengu järgneval kümnel aastal.
Maade reserveerimise seisukohalt on kaardistatud terve linna territoorium. Sellest vaatekohast võib linna territooriumi jagada kaheks:
1.	Maa on reserveeritud kasutamiseks jätkuvalt vaid olemasoleval sihtotstarbel
2.	Maa on reserveeritud kasutamiseks muuks maakasutuse eesmärgiks kui praegu

Juhul kui üldplaneeringus on muudetud maakasutuse sihtotstarvet ei tähenda see kohest maaüksuste sihtotstarbe muutmist, vaid seda, et maa-alad on reserveeritud üldplaneeringus märgitud otstarbeks.  Maaomanik saab maad kasutada praegusel sihtotstarbel ja funktsioonil seni, kuni ta seda soovib või kasutusele võtta üldplaneeringus reserveeritud sihtotstarbel, kui see erineb olemasolevast, läbi detailplaneeringu. Kui maad soovib kasutada planeeringus reserveeritud funktsioonil keegi teine, kui maaomanik ise, tuleb tal maa praeguselt maaomanikult ära osta. Reaalne arendus- ja ehitustegevus toimub Haapsalu linnas läbi detailplaneeringute. Arendustegevusel (detailplaneeringutes) on kohustuslik arvestada üldplaneeringuga kehtestatud arengusuundadega (reserveeritud maakasutuse sihtotstarbed). Üldplaneeringu või detailplaneeringu elluviimiseks on võimalik kasutada kinnisasja sundvõõrandamist, s t kinnisasja võõrandamine omaniku nõusolekuta üldistes huvides õiglase ja kohese hüvitamise eest Kinnisasja sundvõõrandamise seaduses ettenähtud alustel.
Üldplaneeringus on püütud leida maade otstarbekaimad ja sobivaimad kasutusviisid realiseerimaks Haapsalu üldisi arengueesmärke. 
1.	Üldplaneeringuga ei muudeta oluliselt Haapsalu linnas väljakujunenud asustuse ja kommunikatsioonide põhisuundi.
2.	Linna keskuses, holmidel ja Paralepa arenduspiirkonnas on osale maadele planeeritud üheaegselt mitu sihtotstarvet. 
o	Sellisel juhul ei ole täpsustatud sihtotstarvete protsentuaalset jaotust, 
o	alasid käsitlevates tulevastes detailplaneeringutes on aktsepteeritud kõik märgitud sihtotstarbed.  
3.	Ülejäänud maadel on aktsepteeritud juhtfunktsioonist kõrvalekaldumine 10% ulatuses üldplaneeringus märgitust, Juhtfunktsioonist kõrvalekaldumise puhul on arvestatud kvartali pinda tervikuna. 

Tabel nr 4   Juhtfunktsioon ja kõrvalsihtotstarve
Juhtfunktsioon
	Kõrvalsihtotstarve	
	Väikeelamumaa	Korterelamumaa	Ärimaa	Sotsiaalmaa	Puhkemajanduslik ärimaa	Tootmismaa	Transpordimaa	
Väikeelamumaa (EV)			x	x	x			
Korterelamumaa (EK)			x	x				
Ärimaa (B)		x			x			
Sotsiaalmaa (ühiskondlike hoonete maa) (A)			x		x			
Üldmaa (haljasalad, pargid, parkmets, HM) 	x		x		x		x	
Maatulundusmaa (mets, raba, roostik, HM)			x		x		x	
Tootmismaa (T)			x				x	
Transpordimaa			x					

Põhilised muudatused olemasolevas maakasutuses on planeeritud kahte piirkonda: holmidele ja Paraleppa.  Holmidel asunud tootmismaa on enamasti reserveeritud elamuehituse tarbeks. Suuremad maatükid elamuehituse tarbeks on reserveeritud ka Paraleppa ja Kastani tn idapoolsesse ossa. Kuurordiehitiste arengualana on üldplaneeringus reserveeritud maad Paraleppa. Tootmisettevõtted on juba täna varasemate planeeringute tulemusel koondunud Lihula mnt – Tööstuse tn kanti. Sinna on planeeritud ka tootmismaa reserv. Üldplaneeringus on arvestatud territoriaalsete võimalustega arendada ettevõtlust Haapsaluga külgnevates Paralepa ja Uuemõisa alevikus (Ridala vald). Tootmismaad paiknevad piisavalt eraldatuna elamupiirkondadest.
Maade reserveerimisel arvestati vajadusega teha muudatusi Haapsalu liiklusskeemis. Reserveeritud on maad uue ümbersõidutänava ja kergliiklusteede tarbeks.
Üldplaneeringuga ei muudeta oluliselt väljakujunenud linnaplaani mustrit. Linnaosade omapära säilitamist ja seda toetavat arendustegevust käsitletaks üldplaneeringu miljööväärtusi käsitlevas peatükis.
Üldkasutatavast maast suurem osa kuulub riigile (s.h. nn. reformimata riigimaa). Linna korrashoiu ja arengu huvides on vajalik oluliselt suurendada munitsipaalmaa osakaalu.

4.7 Elu- ja sotsiaalkeskkond 

4.7.1 Elamumaad
1.	Haapsalu linnas napib tühje, elamuehituseks sobilikke maid. 
2.	Elamuehituse areng saab toimuda eelkõige olemasolevate elamupiirkondade või muul otstarbel kasutusel olnud maade  ümberplaneerimise kaudu. 
3.	Olemasolevate elamupiirkondade ümberplaneerimist ei ole üldplaneeringus kavandatud, küll on planeeritud arendada elamualadeks tegevuse lõpetanud tööstusettevõtete maad. 
4.	Üldplaneeringus on arvestatud võimalusega võtta elamumaadena kasutusele sobilikud alad Haapsaluga külgnevais Paralepa ning Uuemõisa alevikus. Paralepa ja Uuemõisa moodustavad Haapsaluga ühtse linnaehitusliku ruumi.
5.	Elamuehituseks maade reserveerimisel ja tingimuste määratlemisel (elamu liik, korruselisus) on arvestatud väljakujunenud asustusmustriga. 
6.	Üldplaneeringus on püütud vältida eri elamutüüpidega (kortermajad, pereelamud)  alade segunemist.
7.	Uute elamupiirkondade planeerimisel peab nendega kaasnema piisav puhke- ja virgestusalade arendamine.
8.	 Tehnovõrkude väljaarendamine elamualadel toimub koostöös arendaja ja võrkude valdajaga.

Suuremad üldplaneeringus elamute tarbeks reserveeritud maad asuvad (joonis 10):
Krimmi holmil						-	orienteeruv krt arv 150
Bürgermeistri ja Suur-holmil				-	orienteeruv krt arv 200
Paralepa piirkonnas
(endise naftabaasi ja teraviljakombinaadi maadel)	-	orienteeruv krt arv 150
Kastani tänava piirkonnas				-	orienteeruv krt arv 450
Sotsiaalkorteritega elamutele on reserveeritud maa Kastani tn piirkonnas ja Paralepas.

4.7.2 Haridus- ja tervishoiuasutused
1.	Haapsalus tegutsevate koolidel ja lasteaedadel on enamasti piisava suurusega krundid. 
2.	Ebapiisava suurusega on sanatoorse internaatkooli krunt vanalinna põhjaservas. Kuna kool hõlmab terve kvartali ei ole tema maaala suurendamine sellel kohal võimalik. Krundi ebapiisavust leevendab naabruses asuv Promenaad.  
3.	Üldplaneeringus on reserveeritud täiendavaid alasid lasteaedade laiendamiseks. 
4.	Üldplaneeringus on reserveeritud maa Haapsalu perearstikeskuse tarbeks (Niine tn 49). Valitud asukoht on hästi ligipääsetav ja asub põhiliste elamupiirkondade lähedal.

4.7.3 Maade reserveerimine puhke- ja virgestusalade tarbeks

1.	Haapsalu rohealade paiknemist iseloomustab joonis nr 6  Haapsalu pargid ja haljasalad.
2.	Nagu enamuse linnade puhul on Haapsalugi kujunemisel looduslikud eeldused mänginud olulist osa. Linna vanema osa suhteliselt tihedale, perimetraalsele hoonestusele pakub kena kontrasti haljasalade rohkus. Haapsalut ümbritsevad piki mereranda rajatud puiesteed ja pargid, millele lisab väärtust Paralepa männimets. Esimesed pargid rajati Haapsallu 19. saj keskel, Lossipark, Krahviaed ja Promenaad on siiani linna tuntuimad vabaõhuürituste kohad.
3.	Puhke- ja virgestusaladena (rohealad) käsitletakse üldplaneeringus linnaelanike vabas õhus veetmise piirkondi alates laste mänguväljakust elukoha vahetus läheduses kuni parkmetsa ja rabani linna servas. 
4.	Üldplaneeringu keskseks ideeks on ühendada linna pargid-haljasalad, mänguväljakud, spordiplatsid, parkmets ja looduslikud metsaalad omavahel pargisiilude või puiesteedega ühtseks rohealade võrguks. 
5.	Põhilisi elupiirkondi ja rohealasid ühendavad omavahel  kergliiklusteed.
6.	Linna suurimad rohealad on parkmetsana korrastatud Paralepa männik ja looduslikud maastikud Lihula mnt ida pool – Troi ümbruse metsatukad ning Linna raba. Viimati mainitud piirkond vajab korrastamist, sinna tuleb rajada matkarajad ja puhkekohad.
7.	Üldplaneeringus on reserveeritud maad kuue uue pargi rajamiseks:
o	Bürgermeistri holmi tipus,
o	Krimmi holmil,
o	Suure viigi edelarannal,
o	Lahe tänava edelaservas holmidel,
o	Õhtu kalda ja raudteetammi vahel,
o	Hommiku kalda park (Aafrika rannast piki kallast kagusse).
8.	Rannikule rajatavate parkide haljastuse kavandamisel tuleb tagada oluliste kaugvaadete säilimine, eriti oluline on seda arvestada Lahe tn äärse pargiala kujundamisel, säilitamaks üle Väikese viigi avanevat ulatuslikku merevaadet.
9.	Lisaks parkidele on üldplaneeringus reserveeritud maad kuue uue piirkondliku lastemänguväljaku rajamiseks: Kastani, Potissepa tn ja Männiku tee lähistele, Lossiparki ning Paraleppa.
10.	Suvise Haapsalu populaarseimaks kohaks on Paralepa rand. Supelranda on viimastel aastatel korrastatud ja arendatud ning seda tegevust jätkatakse. 
11.	Lisaks Paralepale on Haapsalus veel järgmised supluskohad:
o	Vasikaholmil 
o	Aafrika rannas 
o	Väikese viigi lõunatipus 
12.	Kavas on ehitada Aafrika randa, siin kunagi asunud ujula kohale, väliujula. 

4.7.4 Kalmistud
1.	Uus kalmistuseadus on hetkel koostamisel. 
2.	Ehitustegevust piirab kalmistute läheduses Veeseadus ja Muinsuskaitseseadus. 
3.	Haapsalu vana kalmistu on ajaloomälestisena kaitse all ning omab 50m laiust kaitsevööndit. 
4.	Kaitsevööndis uute ehitiste planeerimisel ja projekteerimisel tuleb taotleda kooskõlastust muinsuskaitse ametilt.

4.8 Majanduskeskkond

4.8.1 Ärimaa
1.	Linna ärimaade ja uue liiklusskeemi planeerimise eesmärgiks on linna territooriumi otstarbekama ja ühtlasema kasutamise saavutamine.
2.	 Lisaks olemasolevale ärikeskusele Lihula ja Tallinna mnt ristmiku ümber on üldplaneeringus maade reserveerimisega püütud luua eeldused uute tõmbekeskuste kujunemiseks Kuuse ja Tamme tn ristmiku ümbruses, Randsalus, Kiltsi tee ja kavandatud ringtee ristmiku piirkonnas, endise lihakombinaadi kandis ja viadukti ümbruses.
3.	Uued ärimaad, põhiliselt puhkemajanduse tarbeks on planeeritud Paralepa parkmetsa serva. 
4.	Üldplaneeringu koostamisel kaaluti lisaks põhilahenduses esitatule kahte alternatiivset lahendust:
o	Olemasoleva liiklusskeemi säilimine, põhilisteks randa viivateks teedeks jäävad  Ungru ja Ranna teed. Elamu- ja ärimaadeks reserveeritakse endise teraviljakombinaadi ja naftabaasi maad.
o	Ehitatakse välja ringtee ja selle jätk Kiltsi teelt pikki olemasolevat sihti Paralepa randa ja Fra Mareni. Elamu- ja ärimaadeks reserveeritakse endise teraviljakombinaadi ja naftabaasi maad. Kiltsi tee trassi ei muudeta.
5.	Muude ärimaade laiendamine ja arendamine toimub tootmismaadele ja elamumaadele ärimaa kõrvalfunktsiooni  andmise kaudu. 
6.	Ärimaade detailplaneeringutes tuleb tagada äritegevusega kaasnevate autode parkimine omal krundil.

4.8.2 Tootmis- ja tööstusmaa 
1.	Tootmise ja tööstuse arendamine Haapsalu linnas toimub raudteest lõunas, Lihula mnt ümbruses.
2.	 Täiendavalt tootmiseks reserveeritud alad on täna osaliselt metsaga kaetud. Detailplaneerimisel püüda säilitada osa kõrghaljastusest. 
3.	Osaliselt on säilitatud tootmismaa Suurholmi kirde servas. 
4.	Tööstuse tänava piirkonnas on hetkel mitmed hästi toimivad ettevõtted ning on ka vabasid maaalasid  kuhu võimalik toimivatel ettevõtetel laieneda ning uutel ettevõtetel tulla. Piirkonna arendamise eeldusteks on hea juurdepääs kommunikatsioonidele (elekter, soojus, vesi ja kanalisatsioon). Samasse piirkonda on reserveeritud koht Haapsalu uuele keskkatlamajale.
5.	Tootmise ja tööstusega seotud maade planeerimisel on arvestatud Ridala valda planeeritud ettevõtlusmaadega Uuemõisas ja Kiltsis. 

4.8.3 Teemaa ja kergliiklus
1.	Põhiline teemaa reserveerimine on tehtud seoses Haapsalu ümbersõidutänavaga. Ümbersõit vähendab läbisõidukoormusi kesklinna osas, muudab selle turvalisemaks ja atraktiivsemaks. 
2.	Üldplaneeringus on reserveeritud maa raudtee taastamiseks. Kuna vana raudteejaam on restaureeritud ja kasutusel muuseumi ning bussijaamana on üldplaneeringus pakutud asukoht uuele raudteejaamale Lihula mnt viadukti piirkonda. Uus asukoht on kooskõlas Haapsalu elanikkonna paiknemisega ja linna liiklusskeemiga.
3.	Haagissuvilate tarbeks on üldplaneeringus reserveeritud kämpingualad Paralepas ja Vasikaholmil.
4.	Üldplaneeringu eesmärgiks kergliikluse osas oli kergliikluse teede võrgustiku väljaarendamine. Võrgustik ühendab omavahel vaba aja veetmise kohti, teenindus- äri- ning elamupiirkondi. 

4.8.4 Sadamad
1.	Haapsalu kui mereäärse linna oluliseks osaks on sadamad.
2.	Siinse lahe positiivseks eripäraks  on tema suletus ja kaitstus suurte tuulte eest ning negatiivseks küljeks lahe väike sügavus. 
3.	Sadamate tarbeks on reserveeritud maad Haapsalu holmidel, linna põhjatipus.
4.	Tulevaste sadamate kohad asuvad olemasoleva süvistatud laevatee lähedal. 
5.	Olemasolevate sadamate arendamiseks ja uute sadamate rajamiseks on tarvis teha keskkonnamõjude hindamine.

Riigikaitselisel eesmärgil uusi maaalasid Haapsalu linnas ei reserveerita. 
Ettepanek:
Kokkuleppel Kaitseministeeriumiga vähendada riigikaitselisi maid Haapsalu linnas Bürgermeistri holmil.

5 KAVANDATUD TEGEVUSE JA ALTERNATIIVIDEGA KAASNEVAD KESKKONNAMÕJUD NING OHUD

5.1 Kavandatava tegevuse keskkonnamõjud

5.1.1 Haapsalu piirkonna geoloogilisest ehitusest tulenev
Haapsalu linna ja lähiümbruse piires on geoloogiline ehitus ja ehitusgeoloogilised tingimused niivõrd erinevad, et ehitiste ja rajatiste planeerimiseks on otstarbekas eraldada sarnase geoloogilise ehitusega ja pinnase omadustega alad. V. Olli Eesti ehitusgeoloogilise rajoneerimise (Eesti NSV ehitusgeoloogilised normid, I köide, 1965, Eesti Tööstusprojekti töö nr. 3680 Ehitusgeoloogia Fondis) järgi jääb Haapsalu Madal-Eesti valdkonna rajooni B1 – ordoviitsiumi platoo abrasioonitasandikule.

Rajooni B1 piires on Haapsalus eraldatud kolm allrajooni. Allrajoonide eraldamise aluseks on sarnased pinnaste lasumustingimused ja geotehnilised omadused. Pinnasevee sügavuse järgi on I ja II allrajoonis eraldatud mikrorajoonid.

I allrajooni kuulub suur osa Haapsalu põhjaosast ja Uuemõisast. Iseloomulik on pinnakatte väike paksus ja ühtlane koostis. Aluspõhjakivimeid katab viimase jäätumise moreen ja jääjõeline kruus. Pinnasevee sügavuse järgi on eraldatud kaks mikrorajooni. 
Mikrorajooni IA jääb kitsas kõrgem osa Wiedemanni ja Rüütli tänavast lõuna pool. Aluspõhja moodustab ülemordoviitsiumi Pirgu lademe lubjakivi, mis jääb 5–10 m sügavusele maapinnast. Pinnakatte moodustab jämepurrurikas moreen ja veeriseline kruus. Hoonestatud alale on iseloomulik 1–2 m paksuse erineva koostisega täitepinnase esinemine. Pinnasevesi on 2 m sügavamal (2–4 m).

Mikrorajooni IB kuulub suurem osa allrajoonist. Lubjakivi on 1–7 m sügavusel maapinnast, aluspõhja reljeef on liigestatud. Aluspõhja katab moreen. Pindmises osas on moreen mere tegevusest mõjutatud ja plastse konsistentsiga, sügavamal aga kõva. Pinnasevesi on aastaringselt kõrge (0,3–1,5 m sügavusel maapinnast), ainult väga väikese ulatusega alal jääb 1,5 m-st sügavamale. Madal rannavöönd holmidel on üleujutatud.

Ehitusgeoloogilised tingimused muudab keerukaks kõrgele ulatuv pinnasevesi. Süvendite rajamiseks on vaja veetaset alandada. Kuna pinnaseveetase on otseses seoses mereveetasemega, siis puuduvad looduslikud eeldused eesvooluks. Ehitiste ja rajatiste projekteerimisel ja ehitamisel on vaja erilist tähelepanu osutada veetaseme alandamise võimaluste selgitamisele.

II allrajoon haarab ulatusliku põhja-lõunasuunalise vööndi kahel pool Posti tänavat ja Lihula maanteed ning suure osa Paralepast. Allrajooni eraldab kaheks madalam piirkond kahel pool Jaama oja sängi. See on tihedasti hoonestatud ala ja linna põhjaosas vanima hoonestusega piirkond.

Aluspõhja lasumissügavuse ja reljeefi kohta on vähe andmeid. Üksikute puuraukude ja puurkaevude andmeil on lubjakivi 10–20 m sügavusel maapinnast. Allrajoonile on iseloomulik mere- ning jääjõe liivade ja kruusa ulatuslik levik. Pinnasevee sügavuse järgi on allrajooni piires eraldatud kaks mikrorajooni.

Mikrorajooni IIA jääb linna kõrgem keskosa kuni Õpetaja tänavani lõunas. See on ehitusgeoloogiliste tingimuste järgi parimaks ehituspiirkonnaks Haapsalus. Tihe liiv ja kruus on suure kandevõimega pinnas. Pinnaseveetase on sügavamal ehitiste rajamissügavusest ja esineb 4–6 m sügavusel maapinnast. Ehitiste planeerimisel on vaja arvestada täitepinnase suure paksuse, erineva koostise ja vanusega.

Mikrorajooni IIB jääb allrajooni madalam lääneosa, Lihula maantee ümbrus lõuna pool raudteed ja Paralepa lääneosa. Pinnakate koosneb hea kandevõimega mere- ja jääjõe liivast ning kruusast, mis ulatuvad enam kui 12 m sügavuseni. Pinnasevesi on aga kõrgel, vaid 0,5–1,5 m sügavusel maapinnast. Piirkonna väike kõrgus üle merepinna (3–5 m) teeb vee ärajuhtimise raskeks. Ehitiste planeerimisel ongi vaja tähelepanu pöörata pinnaseveele, selle alandamisele ja vee agressiivsuse hinnangule. Süvendite seinad selles piirkonnas vajavad toestamist.

III allrajooni jääb ulatuslikum osa Haapsalust nii lääne kui ida pool kesklinna, Bürgermeistri holm ja suur osa Uuemõisast. Pirgu lademe lubjakivil lasub 10–20 m paksuselt pinnakatet, mis moodustub jääjärve- ja meresetetest. Voolava konsistentsiga viirsavi (liivsavi) ja lamava veeriseid sisaldava saviliiva paksus on kuni 13 m. Kiht suidub linna kõrgema keskosa suunas, kohati väga järsult. Savipinnaseid katab õhuke mereliiv, mis kohati ka puudub. Viirsavi paksus on muutlik ja sõltub lamavate kihtide reljeefist. Pinnasevesi on aastaringselt kõrge ja ulatub madalamates kohtades maapinnani. Ees- ja Tagalahe rannikupiirkond on üleujutatud. Paksema viirsavide kihi korral esineb lamavas moreenis surveline vesi.

Ehitusgeoloogilisest seisukohast on allrajoon ebasoodsaim ja keerukate tingimustega. Vundamentide ehitamisel on valdavalt vaja kasutada vaialuseid. Süvendid vajavad toestamist. Hoonete ja rajatiste projekteerimisel on vaja teha mahukaid uurimistöid vaia pikkuse ja kandevõime ning savialuse survelise vee tõusu kõrguse määramiseks. Meresetted (liivad, aleuriidid) levivad väiksemas või suuremas paksuses kõikjal piki rannikut (Kask, Plink, 1991). Kuhjelistest vormidest esinevad terrassid ja tasandikud. Kuni 6 m paksune (puurimise andmetel) liivalasund moodustab Paralepas üle 2 km laiuse rannikutasandiku. Noarootsi poolsaare edelaosas on suures paksuses mereliivasid, milles esineb õhukesi kruusa vahekihte. Mereliivad katavad osaliselt ka Haapsalu linna idapiiril paiknevat viirsavitasandikku. Aleuriit katab õhukese kihina moreeni Noarootsi lõunarannikul. Klibust rannavallid esinevad mitmel pool Saunja lahe idarannikul ning Rohuküla ja Pullapää vahel. Eoolilised setted esinevad Noarootsi poolsaare edelarannikul, kus rannavallid on tuule poolt ümber kujundatud. Kohati esineb taimkatteta lahtisi liivasid, mis meretuultele avatud rannikul ümber paigutatakse. Rannajoonest veidi kaugemal männimetsa all on Eisterby külas jälgitav väike luitestik.

Haapsalu ja kogu Eesti mudaravi arengule on olnud oluline lahest kaevandatav ravimuda. Haapsalu lahe maardlas on ravimuda kahekihiline (Kask, 1999; Kask, 2001)*. Ülemine kiht on suure veesisaldusega (75–85%), lagunemata taimejäänuseid sisaldav tumehall (must) aleuriit (suure peliidiosakeste sisaldusega). Kihi paksus muutub küllalt suurtes piirides, ulatudes maksimaalselt 0,65 m-ni. Alumine kiht on väiksema veesisaldusega (70–80%) makroskoopiliste taimejäänusteta helehall aleuriit (maksimaalne paksus 0,80 m), milles on kohati vaheldumisi heledamaid ja tumedamaid kihikesi. Piir ülemise ja alumise kihi vahel on üleminekuline. Kogu maardla ulatuses moodustab ravimuda lamami peene- või keskmiseteraline liiv, millest sügavamale jääb suures paksuses (maksimaalselt üle 3 m) viirsavi. Viimase lamamiks on omakorda moreen, mille täpne paksus lahe piires ei ole teada.

Uuringute vajadus
1.	Haapsalu lahe geoökoloogiliste probleemide lahendamiseks teostada Ees- ja Tagalahe rannavööndi ja merepõhja setete kaardistamine. 
2.	Kaardistamise tulemuste põhjal on võimalik planeerida sadamate ja laevateede süvendamine ning valida välja kaadamise paigad süvendusmaterjali paigutamiseks. 
3.	Kuna varasemad põhjalikud uuringud Haapsalu lahes teostati üle 15 aasta tagasi, siis saadud uued andmed võimaldavad analüüsida muutuseid geoökoloogilistes protsessides.
4.	Teostada Ees- ja Tagalahe hüdrograafilised mõõdistamised mõõtkavas vähemalt 1:5000.
5.	Teostada Ees- ja Tagalahe põhjaelustiku kaardistamine.
6.	Koostada statistiline ülevaade olemasolevatest veetasemete mõõtmiste andmetest.
7.	Rajada Haapsalu Ees- ja Tagalahte kaasaegne veetasemete mõõtmise jaamade võrgustik.
8.	Kõikide vanade hüdrotehniliste rajatiste rekonstrueerimisel ja uute rajamisel Haapsalu linna rannajoonele tuleb teostada detailsed geoloogilised uuringud koos rajamise keskkonnamõju hindamisega. 
9.	Keskkonnamõjude hindamine on oluline Haapsalu lahe kui tundliku mereala seisukohast, aga samuti ka seoses üleriigilise tähtsusega ravimuda maardla esinemisega Tagalahes.

5.1.2 Rand ja rannaprotsessid 

5.1.2.1 Rannalõik Ungru ojast kuni Paralepa külalistemajani
1.	Selles lõigus on tegemist kamardunud madala rannaga. 
2.	Paguveerannas levib ulatuslikult roostik. Kuna ajuveerannas on tegemist madala tasase alaga ulatub ajuvesi mitmesaja meetri kaugusele rannajoonest (keskmine veepiir). 
3.	Kõrgeim veeseis esines siin 8-9 jaanuar 2005.a. tormi ajal. See näitab veelkord, et selles vööndis statsionaarsete rajatiste püstitamine ei ole soovitav.
4.	Ala tuleb säilitada looduslikul kujul.

5.1.2.2  Rannalõik Paralepa külalistemajast kuni Kastinina rannani
1.	See rannalõik (joonis 2) on inimtegevuse (kaevetööd, täitetööd, roostiku niitmine jne) tulemusel ümberkujundatud. 
2.	Paguveeranna madaldumise ja eutrofeerumise tõttu on ulatuslikult levinud roostik, mis on osaliselt täitepinnasega kaetud ning mida talviti niidetakse biomassi vähendamiseks. 
3.	Sellesse tsooni on koondunud puhkeasutuste kompleks, mis ühtlasi suurendab inimmõjustust tervikuna selles tsoonis (foto 1).
4.	Jaama ojast kuni Kastininani on ranna esialgset ilmet viimasel aastakümnendil oluliselt muudetud (foto 2). Siia rajatud teetamm eraldab eeslahest roostunud mereala kuhu planeeritakse tulevikus rajada kõrghaljastus. Kunagi E. Enno monumendi piirkonnas lahte suubunud selle linnaosa heitvee mõjul eutrofeerus Eeslahe raudtee tammi varju jääv mereosa (foto 3). Vohav roostik suurendas meres olevat biomassi soodustades orgaanikarikaste setete kuhjumist (foto 4).
5.	Eeslahes asub mitmeid väiksemaid ja suuremaid rahusid (foto 5), mis koosnevad valdavalt jämedamast purdmaterjalist (kruus, veerised ja munakad). Need on orienteeritud kagu-loode suunaliselt moodustades kaks ahelikku, mille vahele jääb 2 kuni 2,5 m sügavune mereosa. Üks rahude ahelik algab Kastininast ja jätkub loode suunas 0,5 km pikkuselt. Sellised väikesed rahud jäävad keskmise veeseisu korral üle veepinna nähtavaks. Tugevama lainetuse korral pakuvad need aga kaitset rannale.

5.1.2.3 Rannalõik Kastinina ranna piirkonnast kuni promenaadi alguseni Tagalahes
1.	Lahe tänava tammi läbivad kaks truupi mis ühendavad Väikest viiki Eeslahega. Truupide vaheline rand on täidetud. 
2.	Vasikaholmi piirkonnas asuvas supelrannas on märgata kõrgveepiiri markeerivat roostikuvalli (foto 6). 
3.	Krimmi holmi edelarannikul esineb veeriseid ja karbonaatsest materjalist rähka (foto 7). Rand on siin suhteliselt kitsas 2005.a. 8-9 jaanuari tormiga oli enamus Krimmi ja Vasikaholmist üle ujutatud. Sellega peaks arvestama uute elamute ehitamisel, kasutades materjale mis on vastupidavamad. Hooned peaks siin olema rajatud ajuvee taset arvestades.  Krimmi holmi kirderand on kitsam, järsem ja roostunud.
4.	Bürgermeistri holmi edelarand (foto 8) on osaliselt täidetud ja roostunud. Rand Bürgermeistri holmi loodeosas on kõrgem ja siia on veetud täitematerjali (foto 10). Bürgermeistri holmi Tagalahe poolses osas on seoses sadamate rajatiste ehitamisega randa oluliselt muudetud. Piirivalveameti poolt aastaid tagasi planeeritud kaide rekonstrueerimine on senini tegemata ja need lagunevad endiselt edasi (foto 9). Sealt edasi linna suunas paiknevad endise Lääne Kaluri sadama rajatised. Tegemist on selles piirkonnas tüüpilise tööstusmaastikuga, kus rand täidetud erineva materjaliga. Nendest sadamarajatistest linna pool paikneb Haapsalu jahisadam.
5.	Haapsalu Jahisadama akvatooriumis moodustab geoloogilise läbilõike ülemise osa hallikasmust muda, mille lamamiks on viirsavi ja moreen (Kask, Talpas 2000)*. Kohati esineb suiduvate kihtidena liiva, kruusa ja veeriseid. Rannalähedases akvatooriumiosas võib moreeni all kohati esineda ka lubjakivi.
6.	Jahisadamast linna suunas pöördub rannajoon edela suunda. Siin on rand kitsas ja kohati esineb roostikku. Siit edasi kuni promenaadi alguseni paiknevad mitmed kaid.
7.	Rannakindlustus on rajatud piirkonda, kus ranna madalaveelises osas paljandub merepõhjas viirsavi või kohati täitematerjal varasematest rannakindlustustöödest. Vee sügavus on siin maksimaalselt 0,5 m. Madala veeseisu korral võib kindlustatav rannaosa jääda veest välja.
8.	Veest väljaulatuva rannakindlustuse osa on lauge koosnedes betooniga omavahel ühendatud kristalliinsetest munakatest. Maapoolt nende aluse moodustab killustikust puistematerjal.
9.	Hüdrotehniliste tööde teostamisel Bürgermeistri holmi kirderanna piirkonnas tuleb jälgida, et tuulesuund selles piirkonnas on risti või väikese nurga all rannaga. Täitematerjali paigaldamisel veepiirile jälgida, et selle tulemusel tekkiv heljum ei leviks mere suunas, kus paikneb ravimuda maardla. Kõige soodsam on nimetatud tööde teostamine madala veeseisu korral.

5.1.2.4 Rannalõik promenaadi algusest Tagalahes kuni Randsalu ojani
1.	Tagalahe promenaadi (Kask, 2000)* rekontstrueerimisega on alustatud juba Promenaadi hotelli ette jäävas rannalõigus. See on teostatud vastavalt R. Murula arhitektuuribüroo poolt koostatud detailplaneeringule. 
2.	Rannakindlustus on rajatud arvestades jää, lainetuse ja kõrgvee mõjuga. Vee madalseisu korral paljandub merepõhi praeguse promenaadi rannakindlustuse ääres, kus vetikad ja taimejäänused kõdunevad. Intensiivistunud on kõrkjate ja pilliroo kasv. 
3.	Arvestades Loode Eesti kiiret neotektoonilist tõusu, on selge, et Haapsalu Tagalaht jätkuvalt madaldub. Seetõttu nihkub veepiir mere suunas.
4.	Haapsalu-Tagalahe promenaadi rekonstrueerimise võib jagada kahte ossa (Kask, 1997)*. 
•	Idapoolses osas (nn. Tšaikovski pingist Aafrika rannani) on nii majanduslikult kui ka geoloogiliselt otstarbekas praeguse rannakindlustuse esine veeala roostikust puhastada ja süvendada. 
•	Läänepoolses osas tuleks praegust rannakindlustust osaliselt nihutada mere suunas. Esitatud Haapsalu Sadama tänava planeering on ühelt poolt küllaltki julge lahendusega, teiselt poolt aga otstarbekalt polüfunktsionaalne, pöörates tähelepanu Haapsalule kui merelinnale. Linlastele ja külalistele on antud võimalus liikuda pidevalt piki rannajoont ning saada ühtlasi osa ka sadamates toimuvast.
5.	Rannaala täitmine ning uute rannakindlustuste rajamine nõuab aga veel mõne probleemi lahendamist. 
•	Eelkõige on see seotud merepõhja geoloogilise ehituse selgitamisega kogu muudetava  rannajoone ulatuses. 
•	Sõltuvalt pinnase geotehnilistest omadustest tuleb valida täitematerjal ja rannakaitsekonstruktsioon. 
•	Samad tööd tuleb läbi viia ka planeeritud sadamate ja laevateede piirkonnas, samuti eeldaks kompleksse lahenduse leidmine meresügavuse täiendavat mõõtmist. 
6.	Kuna Loode-Eesti ja ka Haapsalu ümbrus kuuluvad Eesti ala maakoore kiireima neotektoonilise tõusu piirkonda (2–3 mm aastas), jätkub Tagalahe madaldumine tulevikuski. 
7.	Korrapäraste mõõdistamiste tulemused võimaldavad aga seda prognoosida.
8.	 Kui valitakse õige täitepinnas ning laevateede jaoks sobilikud trassid, on planeeritavad lahendused keskkonnaohutud. 
9.	Veeliikluse korraldamisel ja süvendustööde teostamisel tuleb jälgida, et ei rikutaks Tagalahes paiknevat ravimuda leiukohta. 
10.	Selles lahes mõjutab hüdroloogilist režiimi olulisel määral tuultest põhjustatud veepinna tõus ja langus. 
11.	Viimasel on teatud mõju setete ümber-paigutamisele lahe madalamates osades, ravimuda maardla piirkonnas aga on see väiksem. 
12.	Vee madalseisu korral paljandub merepõhi ka praeguse promenaadi rannakindlustuse ääres, kus vetikate ja taimejäänuste kõdunemisel eraldub ebameeldivat lõhna. 
13.	See on ka üks põhjusi, miks see suvituslinna piirkond vajaks rekonstrueerimist.

5.1.2.4 Rannaprotsessid
1.	Ranna arengut Haapsalu lahes mõjutab oluliselt neotektooniline maakoore tõus (2 kuni 3 mm/a, (Vallner, Sildvee, Torim, 1988)* mille tagajärjel veepiir nihkub mere suunas. 
2.	Roostiku arengut soodustab lahe eutrofeerumine. Selle tulemusel on ulatuslikud rannaalad kaetud pillirooga ning seetõttu puhkealana ei ole need kasutatavad. 
3.	Hüdrodünaamiline aktiivsus Haapsalu lahes on suhteliselt tagasihoidlik, sest meri on madal ja liigestatud rahude ja vallseljakutega. 
4.	Aktiivsem on lainetuse mõju randadele kõrge veeseisu korral. 
5.	Randade kujunemisele on mõnedel aastatel olulist mõju avaldanud ka ajujää (Peterson, Aunap, Mardiste 1998)*. Seda juhtub aga suhteliselt harva.

()* - kirjanduse loetelu on lisas 5.

5.1.3 Linna linnustikust tulenevad probleemid ja võimalikud lahendid 

Haapsalu linna linnustikust tulenevad probleemid ja soovitused Haapsalu linna üldplaneeringu juurde koostas ornitoloog Ivar Ojaste.

EL Linnudirektiivi 79/409/EMÜ I lisa liikide hulka kuuluvad Haapsalu linnas pesitsevatest lindudest sarvikpütt, rukkirääk, randtiir ja väike-kärbsenäpp. Looduskaitseseaduse II kaitsekategooria liikidest pesitseb Haapsalus administratiivpiirides kanakull.

Lindude seotud probleemid ja võimalikud lahendused
Probleemidest on võimalik välja tuua senise praktika alusel järgmised:
1.	Kaelushakkide ja hallvareste ööbimiskolooniad on seotud eelkõige nende lärmakusega ning ka haudade reostamisega. 
2.	Tegemist on keerulise situatsiooniga, sest linnaelanikud reeglina ootavad, et KOHE varestega midagi ette võetakse. Siin tuleb aga lähtuda sellest, et vanal kalmistul ja Lossipargis kasvab kõige tihedamalt koos vanu ja kõrgeid puid (vanal kalmistul ka palju suuri kuuski), mis oma suure võraga pakuvad soodsaid ööbimisvõimalusi arvestades ka, et linnas on väga vähe või puuduvad üldse nende looduslikud vaenlased, kes neid öösel võiksid rünnata (eelkõige kassi- ja händkakk). 
3.	Samas on kõrghaljastus Haapsalule väga oluline üldise rahuliku miljöö andjana. 
4.	Mõeldav oleks ilmselt lindude reeglipärane segamine ööbimiskohas ning ehk ka nende endi häirehäälitsuste või nende looduslike vaenlaste häälitsuste ettemängimine CD-lt läbi kõlarite. Selle efektiivsus on aga hetkel teadmata ja vajaks probleemi tõsiseks muutudes senise teadaoleva praktika uurimist ning vastavaid katsetusi. 
5.	Tulemus võiks olla kaelushakkide ja hallvareste ööbimiskolooniate ümberpaiknemine inimesi vähemhäirivamatesse kohtadesse, kuid esialgu on see siiski teoreetiline väljapakutav võimalus. 

Hallvareste pesitsusaegne arvukus linnas
1.	Hallvareste peamisteks pesitsuskohtadeks on aedlinn ning pargid. 
2.	Probleem ei pruugi kerkida peatselt päevakorda, sest pesitsusajal on linnud väga ettevaatlikud ja püüavad tegutseda võimalikult märkamatult. 
3.	Küll võib laekuda kaebusi (hall)vareste suure arvu kohta linnas. 
4.	Kõige lihtsam oleks pesade likvideerimine enne poegade koorumist aprilli II poolel aedlinnas, kus enamik pesi paikneb tegelikult aedades kas õunapuudel või mõne kõrgema puu otsas. 
5.	Samas ei pruugi see anda pikaajalist tulemust, sest vares hakkab ajapikku oma pesi ehitama inimese jaoks kättesaamatusse kõrgusse. 
6.	Seega tegemist teemaga, mille lahendamine nõuab spetsiaalselt selleks suunatud pikaajalist tegevust arvestades sealjuures üldteada olevat vareste head õppimisvõimet. 
7.	Arvukuse kasvu ilmselt aitaks vältida prügimajanduse täielik korrastamine (seotud ka prügikastide õigeaegse tühjendamisega) ning uutel haljasaladel madalate puude-põõsaste kasutamine. 

Künnivareste koloonia vanal kalmistul
1.	Künnivareste koloonia esimese viie pesaga tekkis Haapsalu vanale kalmistule kaubanduskeskuse vastas 2000. aastal. 2002. aastal oli seal 51 ja 2005. aastal 58 haudepaari. 
2.	Selle koloonia lindude toitumisala ja hilisem noorte koondumisala asub Noarootsis Pürksi küla ümbruses. Kuigi koloonia ei ole viimase nelja aasta jooksul kuigivõrd suurenenud võib see toimuda väga järsult järgmiste aastate jooksul arvestades ka sobivate puude (eriti vahtrate) rohkust kalmistul. 
3.	Linlaste kaebused võivad tekkida eelkõige seoses nende lärmakusega aga ka haudade reostamisega. 
4.	See on probleem, millega on tegelenud näiteks Jõgeva linn (seal püüti pesi hävitada veekahurite abil). 
5.	Üheks võimaluseks siin on inimeste teadlikkuse tõstmine ning muuta koloonia hoopis atraktiivseks vaatamisväärsuseks (mida aga ei osatud teha omal ajal Väikese viigiga, mis oli ainulaadne oma linnurikkusega) ning viia inimesed kursi künnivareste argieluga. 
6.	Haudade massilise reostamise korral ilmselt võiks kõne alla tulla hauaplaatide ajutine katmine läbipaistava kilega, kuid see vajab täpsemat tegevuse arutamist probleemi suurenemisel. 

Piiritajate pesapaikade võimalik kadumine 
1.	Tegemist on liigiga, kes veedab valdava osa oma elust õhus ning pesitseb linnades paneelmajade katuseservades olevates õnarustes (foto 1) või ka avatud kohtades olevates pesakastides, millel olemas sobiva suurusega lennuava. Võib kasutada ka metsaservades (vanemates männikutes) asetsevaid õõnsusi, kuid nende vähesuse tõttu tänapäeva majandusmetsades ei oma looduslik elupaik meil mingit tähtsust. 
2.	Praktiliselt enamus kogu liigi populatsioonist on Eestis seotud inimasulatega, kus eelistatakse just paneelmajade piirkonda (piiritaja pesitseb Eestist lõunapool kaljuõnarustes). Pesakoht peab paiknema maapinnast ka võrdlemisi kõrgel, sest oma väikeste jalgade ja pikkade tiibade tõttu ei suuda piiritaja maapinnale sattunult enam lendu tõusta, vaid ta tulel sellisel juhul võimalikult kõrgele õhku visata nii, et ta saab tuule tiibade alla. 
3.	Haapsalus näib olevat kaks olulisemat pesitsuspiirkonda: Mulla tänava paneelmajade piirkond ja Lossipark. Lossipargi müürid on ilmselt piiritajale kõige looduslähedasem elupaik Haapsalus. 
4.	Probleem inimeste jaoks on enamasti märkamatu, kuid lindude võimalused pesitsemiseks kaovad paneelmajadele uute viilkatuste rajamisega või välisfassaadide katmisel uute kiviplaatidega, millega likvideeritakse kõikvõimalikud õnarused seintes. 
5.	Eestis on analoogse ehituse käigus tekkinud probleem, kus linnakodanike mure peatas ajutiselt ehitustööd, kuid lõpptulemus oli ikkagi see, et edaspidi piiritajad seda maja enam pesitsusajal kasutada ei saa. 
6.	Haapsalu Lossipargis müüride hooldustöödel tuleb jälgida, et ei suletaks kõiki õnarusi ja avausi, seda eriti just pesitsusajal, mil linnud võivad istuda väga kindlalt pesadel. 
7.	Probleemi üheks kõige lihtsamaks lahenduseks on paneelmajade katuste või fassaadi uuendamise korral piiritajale mõeldud pesakastide paigaldamine räästa serva alla, mida piiritaja ka edukalt kasutusele võtab. Pesakaste piiritajale on võimalik teha nii laudadest kuid on võimalik tellida ka lindudele sobivast tehismaterjalist toodetud pesakaste (pikaealisemad kui laudadest tehtud ning on koos kinnituspaneeliga!) kataloogidest, kus ühe hind on 2005. a £37,95. Kuna piiritaja on koloniaalne liik, siis võiks paigutada kuni viis pesakasti üksteise kõrvale ning ühe paneelmaja küljel võiks neid olla kuni kümme. 
8.	Haapsalus võiks piiritajatele mõeldud pesakaste olla vähemalt 50 ning nende paigaldamine võiks olla seotud just paneelmajade uuendamisega tempoga. Samas võiks ette planeerida piiritajate pesakastide paigaldamise kohe ehitusjärgselt uutele majadele, mis oma asukoha poolest võiksid sobida piiritajatele. 
9.	Kuna tegevus oleks linnas vähemalt Eesti piires uudne, oleks see hea võimalus inimeste tähelepanu tõmbamiseks ja üldise keskkonnateadlikkuse suurendamiseks.

Jääkosklate pesitsemine linnas
1.	Jääkoskel on Haapsalus pesitsenud ilmselt aastasadu ning see on Haapsalule iseloomulik. 
2.	Pesitsusalad on seotud valdavalt mereäärsete aladega ning eriti Lossipargiga, mille müürides on kosklatele sobivaid avausi. 
3.	Üheks suurimaks probleemiks on igal kevadel aeg, mil jääkoskla emaslind hakkab poegi merele viima mööda linnatänavaid. Sel ajal tulevad inimeste telefonikõned kõikvõimalikele asutustele ning need on reeglina ajendatud teadmatusest. 
4.	Linnavalitsusel oleks jällegi hea võimalus teha vastavat selgitustööd inimeste seas, kuidas käituda ning mida teha või mida mitte.
5.	Kõne alla võiks tulla ju isegi võimalusel politsei kaasamine juhuks, kui on vaja liiklust veidi korraldada. Tegemist on jällegi aktsiooniga, mille abil on hea avalikkuse tähelepanu tõmmata ning suurendada inimeste keskkonnateadlikkust. 

Laiud ja parkide loomine rannaalale
1.	Kuna Haapsalu Eeslahes paiknevad laiud Mallerahu, Karurahu ja Kajakarahu on valdavalt roostunud ning Kastinina ja Vasikaholmi vahelisele täidetud alale on planeeritud haljasala, tuleks ette näha ka laidude pilliroost puhastamist, millel oleks üks eesmärk, mis sobib nii inimestele kui ka lindudele − laiud muutuvad atraktiivsemaks nii mereääres jalutajatele kui ka lindudele. 
2.	Haapsalu on mereäärne linn ning laidude eksponeerimine nende pilliroost puhastamise abil rikastab oluliselt avanevaid vaateid. Samas loob/taastab see paremaid pesitsusvõimalusi tiirudele (EL Linnudirektiivi I lisa liigid) ja naeru- ning kalakajakatele, kelle kaitse all pesitsevad enamik partlastest ja püttidest. Nendel laidudel pesitsevad ka hallhaned (meenutuseks, et hallhanel toimub mõõdukas pesitsusasurkonna vähenemine). 
3.	Laidude roost puhastamiseks saab soovitusi Silma looduskaitseala administratsioonilt, kellel on käimas analoogne ettevõtmine Saunja lahe laidudel Haapsalu lahes. Vasikaholmi ja Kastinina vahele rajatavale haljasalale on hea paigaldada ka teabetahvlid piirkonna loodusväärtuste kohta (laiud ja madal merelaht on muuhulgas EL Loodusdirektiivi elupaigad). 
4.	Kõnesolnud rajataval haljasalale ei ole soovitav istutada puid (kujunevad edaspidi vareste pesa- ja/või passimispuudeks, kus hea vaade ümruse linnupoegadele. Piirduda tuleks lillepeenarde ning madalakasvuliste põõsastega. 
5.	Mereäärset muruala kasutavad siin meelsasti toitumiseks hallhaned ja kühmnokk-luiged ning mitmed pardiliigid. Puude istutamist rannajoone lähedale (ehk majadest rannajoone poole) tuleks vältida ka teistel planeeritud aladel (näiteks raudteetammi ja Kastinina vahelisel täidetaval alal). 
6.	Kõrghaljastuse planeerimisel või asendamisel tuleks kindlasti eelistada vilju kandvaid puid (näiteks pihlakas) ja põõsaid, mis pakuvad toitumisvõimalusi paljudele lindudele.

Looduskaitse Haapsalus
1.	Haapsalu üldplaneeringu juures tuleks lisaks Haapsalus paiknevatele loodushoiualadele (Natura 2000 alad) arvestada ka vahetult ümbritseva piirkonnaga. 
2.	Nii on kogu Haapsalu laht märgitud nii loodushoiu- kui ka linnuhoiualana (vastavalt EL Linnu- ja Loodusdirektiivi järgi), BirdLife Internationali andmebaasis kui rahvusvahelise tähtsusega linnuala, ettepandud tulevane Ramsari konventsiooni märgala ning Aafrika-Euraasi veelindude rändetee kaitse (nn AEWA) lepingu näidisala (vastav projekt algab 2006. või 2007. aastal). 
3.	Vahetult Haapsalu linna piiri lähedal paikneb ka Silma looduskaitseala. 
4.	Need loetletud määrangud on eelkõige Haapsalule väga heaks võimaluseks arendada loodusturismi ning suurendada linnaelanike keskkonnateadlikkust, mille üheks osaks on kindlasti ka Eesti ühe uhkema linnutorni heakorrakulude planeerimine ning heakorra teostamine. 

Kokkuvõte
1.	Linnustiku seisukohast ei ole Haapsalu üldplaneeringu elluviimisel takistusi, kuid on mitmeid võimalusi, kuidas kasutada siinset rikkalikku linnustikku linna positiivse loodussõbraliku maine kujundamisel ning arvestades urbaniseerumise üldist protsessi jätta lindudele alles nendele sobilikud pesitsusvõimalused ilma kahjustamata ka inimeste huve. 
2.	Võimalike kerkivate probleemide lahendamiseks või konsulteerimiseks tasub alati pöörduda kas MTÜ Läänemaa linnuklubi või Silma looduskaitseala administratsiooni poole.
3.	Linnukaitse paremaks korraldamiseks ning konfliktide vältimiseks tuleks Haapsalus regulaarselt (igal aastal):
•	läbi viia haudelinnustiku transektloendus arvukuse muutuse jälgimiseks − aastane maksumus 5000 kr;
•	igal talvel viia läbi kolmekordne talilinnustiku loendus − maksumus 3000 kr;
•	laidude puhastamisega paralleelselt jälgida toimuvaid muutusi laidude haudelinnustikus − maksumus 1000 kr;
•	Iga viie aasta tagant viia läbi Haapsalus üldine haudelinnustiku loendus kogu linna administratiivpiiri ulatuses − maksumus 20 000 kr;
•	2006. või 2007. aastal korraldada haudelinnustiku linnustiku uuring Haapsalu administratsioonipiiridesse jäävatel metsaaladel, mis jäid välja 2000.−2002. a toimunud loendusest. See oleks seotud mitmete võimalike EL Linnudirektiivi liikide (teder, täpikhuik, sookurg, jõgitiir, värbkakk, händkakk, karvasjalg-kakk, öösorr, musträhn, valgeselg-kirjurähn, nõmmelõoke, vööt-põõsalind, punaselg-õgija) territooriumite kaardistamisega ning arvukuse määramisega − maksumus 10 000 kr.
•	Vastavate loenduste võimalikuks läbiviijaks on MTÜ Läänemaa linnuklubi.

5.1.4 Nahkhiired  Haapsalu linnas.
Nahkhiirte uurija Tiit Randla, zooloog-eksperdi ekspertarvamus linna üldplaneeringu juurde seoses strateegilise keskkonnamõju hindamisega.
Käesolev arvamus lähtub ametlikust „Tegevuskavast nahkhiirte kaitseks aastaiks 2005-2009” 
(2004). Andmed nahkhiirte esinemise kohta Haapsalus ja linna lähiümbruses on võetud raamatust „Rahvusvahelise tähtsusega looma ja taimeliigid Eestis”, käsikirjast „Silma lka nahkhiired”  (autor L.Lutsar) ning isiklikest vaatlustest.
1.	Kõik kohatud nahkhiireliigid on Eesti ja rahvusvahelise kaitse subjektid. Nende suviseid kui ka talviseid varjepaike on leitud Haapsalu linnas. 
2.	Elupaikadest olulisemad paiknevad Piiskopi linnuse ehitistes, rajatistes aga samuti vanades õõnsustega puudes ja vanades puumajades, keldrites.
3.	Lisaks omamaisele seadusandlusele kohustab Eestit eriti tähelepanelikult suhtuma nahkhiirte katsmisse hiljutine liitumine Euroopa nahkhiirte kaitse lepinguga ja EU Loodusdirektiiv.
4.	See asjaolu muudab aktuaalseks kohustuse hinnata igakordselt keskkonnamõju kaitstavale loodusobjektile, antud juhul siis nahkhiirtele.
5.	Haapsaluga seonduvalt on siin avastatud ja kirjeldatud järgmisi liike:
•	Põhja-nahkhiir – nii suvel kui talvel
•	Tõmmulendlane – nii suvel kui talvel
•	Tiigilendlane – nii suvel kui talvel; Haapsalust on teada tema suvine poegimiskoloonia
•	Veelendlane – nii suvel kui talvel
•	Suurvidevlane – vaid suveliik; seda haruldast liiki on korduvalt kohatud Haapsalu lähistel (näit.Sutlepa järve kohal toitumas) ning tõenäoselt elutseb ta vanade pargipuude õõnsustes.
•	Pargi-nahkhiir – vaid suveliik, elab puuõõntes.
•	Suurkõrv – nii suvel kui talvel
•	Suur-nahkhiir – vaid suvel
6.	Nahkhiirte elupaiga avastamisel tuleb sellest koheselt teavitada looduskaitse ametnikku, kes otsustab kas leid vajab eksperdi poolt ülevaatamist ning annab esmased juhised loomade häirimise vältimiseks. Suuremate suvi- või talvitumise seltsingute avastamine nõuab kindlasti asjatundliku spetsialisti juhendavat suunamist, et vältida kahju tekitamist.
7.	Suvekoloonia avastamisel tuleks tagada nende häirimatu elu, välistades näiteks seal ehitustegevuse (ajutiselt), kemikaalide kasutamise.
8.	Maksimaalselt tuleks säästa õõnsustega puid.
9.	Talvituspaikades tuleks püüda tagada häirimatu miljöö ja stabiilsed olud temperatuuri ja niiskuse osas, tuuletõmbuse vältimine. Kui talvitujaid on enam (5, 10 ja enam) tuleks nõu pidada eksperdiga.
10.	Haapsalus vajab konkreetselt nahkhiirtega arvestamist Piiskopilinnuse rajatiste renoveerimisel ja vanade pargipuude raiumisel. Nende tegevuste korral tuleb ettevõtmisi korraldada nahkhiiresõbralikult, püüdes loomi maksimaalselt säästa. 
11.	Ka vanade puumajade renoveerimisel või nõukogudeajal hõredalt ehitatud majade soojustamisel, eriti kui seda tehakse keset suve (juuni-augusti vahel) on suur tõenäosus sattuda nahkhiirte (tavaliselt parginahkhiirte või tiigilendlaste) poegimiskolooniale. Kuidas neid sel juhul säästa, õpetaks eriala spetsialist-ekspert, kelleks on Läänemaal Kaja Lotman või ekspertarvamuse koostaja.

5.1.5 Elu- ja sotsiaalkeskkonna mõjud

5.1.5.1 Elamumaade arendamise mõjud 

Elamumaade arendamine: 
1.	Säilitades olemasoleva asustusstruktuuri ja hõlmates vähesel määral uusi alasid  on arendamine eeldatavalt neutraalse või mõningase positiivse keskkonnamõjuga.
2.	Seoses tööstusettevõtete likvideerimisega holmidel ja Paralepas ning sinna elamumaade planeerimisega kaasneb nende alade üldise keskkonnaseisundi eeldatav parenemine. 
3.	Elamute ehitamisel tuleb samas, aga tagada nende keskkonnanõuetele vastavus ja võimalike negatiivsete keskkonnamõjude leevendamine (ühisveevärk, kaugküte, liikluslahendus). 
4.	Kastani tn äärde uute kortermajade ehitamisega kaasneb oht ületada külgnevate metsaalade koormustaluvus, selle leevendamiseks tuleks planeerida rohealale piisavalt jalgteid ja ettevalmistatud puhkeplatse, metsaala tuleb regulaarselt hooldada. 
5.	Miljööväärtuslikel hoonestusaladel tuleb vältida sinna kavandatavate uusehituste või olemasolevate majade ümberehitamisega kaasnevaid negatiivseid mõjusid (näiteks ebasobivad remondi- ja ehitusmaterjalid, ebasobiv arhitektuurne lahendus jms). 
6.	Igasse detailplaneeringusse tuleb suhtuda eraldi ja otsustada eraldi vajadus detailplaneeringu strateegilise keskkonnamõju hindamise järele. Üldiselt ainult erandjuhtudel võiks rannapiirkonnas loobuda strateegilisest keskkonnamõju hindamisest.

5.1.5.2 Haridusasutustest tulenevad mõjud 

1.	Oluline keskkonnamõju tuleneb asjaolust, et koolide asukohad ei ole kooskõlas rahvastiku tihedusega linna territooriumil. 
2.	Sellest tulenevalt kasvab koolide juurde viivate tänavate liikluskoormus hommikusel tipptunnil märkimisväärselt. 
3.	Liiklusest tulenevate riskide vähendamist käsitletakse üldplaneeringu liikluse osas.

5.1.5.3 Puhke- ja virgestusaladest ja nende rajamisest tulenevad mõjud

1.	Puhkealadega kaasneb looduskeskkonna ülekoormamise oht. Selle leevendamiseks tuleb läbikaalutult kavandada teede- ja puhkekohtade võrk. 
2.	Rohelistel puhkealadel tuleb korraldada maastikuhooldus ning jäätmekäitlus.
3.	Säilitatakse üldkasutatavaid atraktiivseid ja mitmekesist aktiivset puhkust võimaldavaid alasid ning rajades looduskeskkonda arvestades uusi juurde on  eeldavalt vähendada looduskeskkonna ülekoormamist.. 
4.	Kergliiklustee kavandamine roostikuala ja linnakvartalite vahele (Hommiku kallas) aitab vähendada roostikupõlengutega kaasnevat tuleohtu.
5.	Supelrandadele esitatavad nõuded on toodud ära üldplaneeringu Maa- ja veealadel kehtivad piirangud. alapunktis

5.1.6 Majanduskeskkonnast tulenevad mõjud

5.1.6.1 Ärimaad

1.	Paraleppa kavandatud ärimaad jagunevad keskkonna mõjult kolme ossa:
o	Suurim oht olemasolevale looduskeskkonnale on parkmetsa serva kavandatud kämpingu alal. Planeeringus on kehtestatud nõue säilitada 60% olemasolevast kõrghaljastusest, kämpingu detailplaneerimine eeldab olemasoleva puistu dendroloogilist hindamist ja sellele tuginevat raiekava. 
o	Oluline keskkonnamõju on ka puhkeotstarbeliseks ärimaaks kavandatud maatükil endise teraviljakombinaadi ja planeeritud uue juurdepääsutee vahel. Oht tuleneb siin eelkõige vajadusest tänast väga madalat maad täita, mille tulemusel ilmselt hävib olemasolev taimestik. 
o	Tähelepanu tuleb pöörata üleujutusohule ja sadevete ärajuhtimisele. Endise naftabaasi ja teraviljakombinaadi maade ümberplaneerimisega äri ja elamumaadeks nende keskkonnaseisund paraneb.
2.	Olemasolevat säilitav ja minimaalset uut planeeriv ärimaade lahendus kesklinnas ei too kaasa suurenevat survet keskkonnale. 
3.	Pikemas perspektiivis rahvarohkemate ärihoonete (n. kaubanduskeskused) detailplaneerimisel tuleb keskkonnaaspektidest rõhku pöörata liiklusskeemile (õhureostus, müra, riskid seoses ohtlike veostega jms.), haljastuslikele küsimustele ja maastikukujundusele.

5.1.6.2 Tootmis- ja tööstusmaa mõjud 

1.	Tootmisobjektide lähiümbrusesse ei ole soovitav ehitada elamuid ning ühiskondlikke hooneid. 
2.	Valdavalt keskendutakse olemasolevate tootmismaade/hoonete baasil mitmekesistatava kasutusfunktsiooniga aladele ja nende arengu soodustamisele. Neil aladel tootmise või muu tegevuse arendamisel tuleb hinnata võimalikku olemasolevat keskkonnareostust (see vajadusel likvideerida) ning keskkonnanõuded fikseerida vastavalt konkreetse arendatava tegevuse spetsiifikast lähtudes (n. tsoonide suurus sõltuvalt mürast või atmosfäärireostusest).
3.	Positiivne  on tootmise paigutamine juba väljakujunenud tööstus ja transpordipiirkonda, mis väldib uute konfliktide tekke, samuti kasutab väljapakutud planeeringulahendus efektiivselt olemasolevaid transpordikoridore. 
4.	Uute tootmisettevõtete rajamisel tuleb teostada detailne keskkonnamõju hindamine arvestades konkreetsete ettevõtete tegevust, tehnoloogiat, mahtusid, detailplaneeringulahendust ja muid aspekte mis üldplaneeringu staadiumis on määratlemata. 
5.	Uute tootmismaade kasutuselevõtmisel Tööstuse tn kandis tuleb säästvalt suhtuda olemasolevasse kõrghaljastusse.

5.1.6.3 Liikluse ja sadamate mõjud 

1.	Haapsalu liiklusskeemi konservatiivne lahendus on eeldatavalt positiivse keskkonnamõjuga. 
2.	Planeeritud ümbersõit rajatakse enamuses juba varem reserveeritud ja osaliselt ette valmistatud teemaale. 
3.	Tulenevalt Haapsalu laevatee väikesest sügavusest on siinsed sadamad eelkõige mõeldud kasutamiseks väikelaevadele. 
4.	Sadamate kavandamisel tuleb tagada meremuda leiukoha kaitstus.
5.	Uute sadamate rajamisel ja olemasolevate sadamate arendamiseks on vajalik keskkonnamõjude hindamine.

5.1.7 Liikluskorraldus

5.1.7.1 Liikluskorralduse lahendusvariandid
Üldplaneeringu koostamise käigus toimus inseneribüroo Stratumi poolt esmane liiklusvoogude prognoos, millega määrati peamised linnasisesed korrespondentsid ja olemasolevad ning perspektiivsed liiklusvoogude suurused. Prognoosi aluseks on liiklusuuringud ja –arvutused. Teostati põhjalik liiklusuuring, mille käigus koostati spetsiaalset tarkvara kasutades Haapsalu linna liiklusmudel, mille eesmärgiks on hinnata Haapsalu linna liiklusskeemi olemasoleva olukorra peamisi probleeme ning prognoosida võimalikke lahendusi üldplaneeringu kavas ette nähtud infrastruktuuri objektide realiseerimisel. Koostatud liiklusmudeli abil ning arvesse võttes prognoositavaid tendentse liikluse kasvu osas (autostumise ja autokasutuse muutumine, asustuse planeeritud muutused, transiitliiklus) on koostatud kaks põhilist liiklusprognoosi üldplaneeringu jaoks. 
1.	Esimene variant on nn. baasvariant (ehk 0-variant), mis kujutab tinglikult perspektiivset liiklusolukorda siis, kui üldplaneeringus kavandatud infrastruktuuri objekte ei rajata.
2.	Teine variant kujutab perspektiivset liiklusolukorda prognoosiaastal juhul, kui üldplaneeringus kavandatud teedeehituslikud objektid on realiseeritud.

Teostatud analüüsi põhjal on üldplaneeringus kavandatud infrastruktuuri rekonstrueerimise olulisemad muutused:
1.	Uue ühendustee rajamine, mis võimaldab linna läbivat transiitliiklust kesklinnast mööda juhtida.
2.	Linna põhiristmike rekonstrueerimine.
3.	Eelnimetatud objektide rajamise või rekonstrueerimise tulemusena on otstarbekas kavandada liikluse rahustamisevõtete kasutamist linna keskosa tänavatel (Posti tänav, Karja tänav ja nendega ristuvatel tänavatel), mille eesmärgiks on tänasest keskkonna- ja kergliiklussõbralikum liikluslahendus. 

5.1.7.2 Tingimused detailplaneeringute koostamiseks
1.	Transpordialade sihtotstarve on Transpordimaa. 
2.	Detailplaneeringus ette nähtud liiklusmaa piir määratakse nn punaste joontega. 
3.	Detailplaneeringutes tuleb:
o	nõuda detailplaneeringutes perspektiivsete liiklusmaa piiride määramist punaste joontega;
o	punased jooned ja krundi piirid peavad langema üldjoontes kokku;
o	jalgratturite liikumisvõimalused näidata detailplaneeringu liikluslahendustes;
o	võimalusel tehnovõrgud koondada tänavate maa-alasse.

5.1.7.3 Tänavavõrk
1.	Haapsalu linna tänavavõrk on jaotatud kolme peamisse liiki:
o	põhitänavad projektkiirusega 70 km/h ja tavalise kiiruspiiranguga 50 km/h;
o	jaotustänavad projektkiirusega 50 või 60 km/h ja tavalise kiiruspiiranguga 40 või 50 km/h;
o	juurdepääsud (kõrvaltänavad, veotänavad, kvartalisisesed tänavad, jalgtänavad ja jalgteed). Nendel tänavatel, vastavalt projekteerimise standardile EVS 843-2003 Linnatänavad, on projektkiirus sõltuv tänava funktsioonist ja liikluskorralduse põhimõttest (20-50 km/h) ja tavaline kiiruspiirang 20-50 km/h.
2.	Tänavate klassifikatsioon on esitatud üldplaneeringu joonisel 7 Põhilised muutuspiirkonnad ja liiklusskeem.
3.	Haapsalu linna tänavavõrgu ühenduste korrastamiseks, transiitliikluse kesklinnast möödajuhtimiseks, liikluskoormuste hajutamiseks ning kesklinna liikluskoormuse vähendamiseks on perspektiivis ette nähtud linna ida-, lõuna ja lääneosi ühendava uue ringtee rajamine, mis ühendab Tallinna maantee, Lihula maantee ja Kiltsi tee praeguse raudteetammi kõrval, samuti ka uue Paralepa ühendustee.
4.	Oluliseks tänavavõrgu arendamise osaks ongi linna lääneosas paikneva Paralepa arengupiirkonna tänavavõrgu arendamine, mille peamiseks eesmärgiks on eelkõige uute arendusrajoonide ühenduse tagamine kesklinna ja linnast väljuvate peatänavatega. Sellel eesmärgil nähakse üldplaneeringus ette uue jaotustänava rajamine rajatava ringtee pikendusele Paralepa suunas, kuid nimetatud piirkonda ühendab linna keskosaga ka Jaama tänav ning linnast läände väljuvat suunda- Kiltsi tee.  

5.1.7.3 Maanteed. 
1.	Haapsallu sisenevad riigimaanteed: Ääsmäe-Haapsalu-Rohuküla ja Haapsalu - Laiküla (nr.31). 
2.	Nimetatud maanteed ning Haapsalu põhiteed ja -tänavad ning terminaalid on ette nähtud siduda ühtsesse teedevõrku, arvestades linna tänavavõrgu ja riigiteedevõrgu arendamise kavasid. 

5.1.7.4 Kergliiklus- ja jalgrattateed
1.	Kergliiklus on jalgsi, jalgrattaga, rulluiskudega ja talvel suuskadega liiklemine, mida tuleb maksimaalselt eraldada autoliiklusest. Lähtudes sellest üldplaneeringu põhimõttest ja linnatänavate projekteerimisnormidest lahendatakse liikluskorraldus detailplaneeringutes ja tööprojektides.
2.	Üldplaneeringuga on tehtud ettepanekud rajada kergliikluse teed:
o	kesklinna ja rannapiirkondade vahele;
o	põhitänavate ja jaotustänavate kõrvale;
o	naabervaldade ja linna kergliiklusteede võrkude ühendamiseks.
3.	Üldplaneeringuga on ette nähtud kolme tüüpi jalgrattateede rajamine:
o	tänavate ääres kahekülgsed ühesuunalised jalgrattateed. Nende laius on üldjuhul 1,5 m (koos kõnniteega 3,5 m) ning soovitavalt tuleks rajada sõidutee ja jalgrattatee vahele ohutusriba.
o	tänavate ääres ühekülgsed kahesuunalised jalgrattateed. Sel juhul peaks jalgrattatee olema 3.0 m lai ning sõidutee ja jalgrattatee vahel peaks olema ohutusriba.
o	jalgteed. Jalgtee on eraldi rajatud tee näiteks läbi parkide ja roheliste koridoride. Nende minimaalne laius peaks olema 3.5 – 4.0 m.
4.	Jalgrattateede rajamisel on vajalik järgida järgmisi põhimõtteid:
o	tänavate ja jalgrattateede ristumise kohtadesse rajada lauged mahasõidud;
o	jalgratturite eraldamiseks muust kergliiklusest tiheda liiklusega aladel tuleks: kasutada erivärvilist või erineva reljeefiga teekatet ning vastava tähistusega teekattemärgistust.
o	kesklinna jalakäijate alal tuleb eraldada jalgratturite liiklusrajad;
o	sõiduteel jalgrattaraja eraldamise puhul on vajalik kasutada lisaks pidevale joonele ka otse teekattele paigaldatavaid reljeefseid elemente, et selgelt anda autojuhtidele märku jalgrattatee olemasolust;
o	kõigile eespoolloetletud eraldatud jalgrattateede märgistustele peavad sekundeerima (kõnniteel) liiklusmärgid 433, 434 ning liiklusmärgi 431 kujutised teekattel. 
5.	Teekattemärgistus peab tagama teiste liiklejate hea informeerituse selle kohta, et teel on eraldatud jalgratturite liikumise tsoon. 
6.	Piiratud nähtavuse korral tuleb liiklusohutuse tagamiseks kasutada olukorrale vastavaid muid liiklus-korraldusvahendeid.
7.	Tuleb luua jalgrataste turvalise hoidmise ja parkimise võimalus eelkõige kaubandus- ja kultuurikeskuste, spordiasutuste ja koolide juures. 
8.	Kesklinnas projekteeritavate parklate ja parkimismajade mahus tuleb edaspidi ette näha ka jalgrattahoidlad. 
9.	Projekteerimistingimuste väljastamisel soovitada (nõuda) jalgrataste hoidlate või jalgrattaparklate projekteerimist.

5.1.7.5 Ühistranspordi liigid, marsruudid ja terminaalid
1.	Haapsalu ühistranspordisüsteemi moodustavad ühistranspordiliigid:
o	raudteeliiklus;
o	bussiliiklus, mis jaguneb: kaugliinideks; maakonnaliinideks ja linnaliinideks.
2.	Haapsalu säilitab üldplaneeringu seisukohast oma tähtsuse regionaalse transpordisõlmena.
3.	Üldplaneeringu kohaselt on kavas taastada Haapsalu linna ja Tallinna vaheline raudtee-ühendus.
4.	Raudtee kavandatakse linna territooriumil mööda olemasolevat raudteetammi.
5.	Üldplaneeringu kohaselt rajatakse linna uus raudteejaam Pargi, Lihula maantee ja uue rajatava ringtee vahelisele maa-alale.
6.	Haapsalu jääb ka oluliseks regiooni bussiliikluse sõlmpunktiks, teenindades nii kaugliine kui ka maakonnaliine. 
o	Maakonna ja kaugliinide terminaliks jääb olemasolev bussijaam. 
o	Maakonna ja kaugliinid trasseeritakse mööda Tallinna maanteed, Jaama tänavat, Kiltsi teed, ja Lihula maanteed. 
7.	Linnaliinide võrk kujundatakse peamiselt põhitänavate ja  jaotustänavate võrgul, arvestades sõitjate korrespondentse. 

5.1.7.6 Liikluskorralduse üldised põhimõtted
1.	Haapsalu linna liikluskorralduse peamiseks eesmärgiks on tagada kõigile liiklejaile turvaline, sujuv ja mugav liiklus. Selle eesmärgi saavutamise peamiseks meetmeks on liikluse jaotamine tema spetsiifikale vastavatele tänavatele, eelistades ja suunates erinevate liiklejate kategooriate liiklemist:
o	transiit- ja raskete veokite liiklus- rajataval ümbersõidul;
o	kesklinna põhitänavatel- sõiduauto- ja kergliiklus;
o	kesklinna jaotustänavatel, juurdepääsudel (va veotänavad) ning Haapsalu vanalinnas - kergliiklus;
o	veotänavatel - raske liiklus.
2.	Eelkõige on kavandatud rekonstrueerida Haapsalu linna keskne äritänav - Posti tänav ja Karja tänav. Posti ja Karja tänavate rekonstrueerimislahendustes tuleb ette näha kahesuunaline kaherajaline tänav, kus sõiduraja laiused on lähedased Eesti standardis EVS 843-2003 Linnatänavad lubatud minimaalsetele laiustele, sõidutee äärde planeerida jalgrattatee, tänava äärde kavandada spetsiaalsed parkimistaskud ning bussitaskud ja jalakäijate ülekäigud kavandada reeglina kas sõidutee keskele rajatavate ohutussaarte, sõidutee äärsete kitsenduste või muude liikluse rahustamisvõtete rakendamisega, mille eesmärgiks on tagada jalakäijate ohutu teeületus.
3.	Põhi- ja jaotustänavatel, kus ei ole võimalik rakendada normidekohast tänava laiusgabariiti, tuleb kaaluda ühesuunalise liiklusskeemi kehtestamist 
4.	Raskeveokite liiklus toimub põhitänavatel ja -teedel ning ettevõtluspiirkondade sisestel tänavatel (veotänavatel). 
5.	Jaotustänavatel ja juurdepääsudel lubatakse raskeveokite liiklust ainult erandina ligipääsuks teenindus- või tootmisobjektidele, kehtestades selleks ka vastava korra.

5.1.7.7 Ristmikud
1.	Linna ainukeseks eritasandiliseks liiklussõlmeks on Lihula maantee ja uue rajatava ühendustee ning taastatava raudtee ristumine. 
2.	Üldplaneeringu kohaselt on ette nähtud rajada uued ringliiklusristmikud
o	Tallinna maantee-Tamme tänava ristmikule; uue ringtee ristumisele Tallinna maantee ja uue ringtee ristumisele Kiltsi teega.
o	Lahe ja Kalda tänavate ristmikule.
3.	Posti tänav- Tallinna maantee- Jaama tänava ristmik tuleb rekonstrueerida säilitades foorjuhitava ristmikulahenduse 
4.	Samuti tuleb rekonstrueerida olemasolevad põhitänavate ja jaotustänavate ristmikud:
5.	Prognoositud liikluskoormusi arvestades ja Haapsalu liiklusmudeli andmete põhjal on tagatud nimetatud ristmike läbilaskvus ka perspektiivis.

5.1.7.8 Parkimiskohtade planeerimise üldised põhimõtted
1.	Põhitänavatel on parkimine reeglina lubatud ainult väljaspool sõiduala. 
2.	Tänavaäärsed parkimiskohad ja bussipeatused asuvad väljaspool läbivaid sõiduradu nii, et parkimine ei sega liiklust. Tänavaäärsete parkimiskohtade minimaalne laius on 2,0 meetrit, bussi-peatustaskute minimaalne laius on 2,5 meetrit. 
3.	Parkimisplatside arv ning nende ja bussipeatuste asukohad sõltuvad kohalikest vajadustest ja võimalustest.
4.	 Kui tänavaäärse parkla võimalus puudub, tuleb rajada parkl,a kas erakrundil või selleks määratud alal väljaspool sõiduala.
5.	Parkimiskohtade arvu määramisel ja parkimiskohtade projekteerimisel tuleb järgida Eesti standardis EVS 843-2003 Linnatänavad esitatud nõudeid. 
6.	Turismibusside parkimiseks on planeeritud parkimisala Vaba tänavale.
7.	Parkimiskohtade defitsiidi lahendamiseks ja liikluse toimivuse tagamiseks suurürituste ajaks töötatakse välja spetsiaalsed liikluskorraldusskeemid.

5.1.8 Veevarustuse ja kanalisatsiooni analüüs
1.	HVV-le kuuluv veevarustussüsteem on suhteliselt heas korras. 
2.	Probleeme on järgmistes valdkondades:
o	joogivee omaduste parandamiseks tuleb eelkõige vähendada rauasisaldust, soovitavalt tasemeni 0,05 mg/l, mis on seatud eesmärgiks Euroopa Liidus , 
o	samuti tekitab probleeme vees segunenud gaas ja väävelvesinik (II-astme pumpla, reservuaari ja veetöötlusjaama rajamine).
o	süvaveepumbad töötavad otse võrku, see toob endaga kaasa pumpadele ja veetorustikele raske töörežiimi.
o	olemasolev veetorn ei ole küllaldane tarbimise tippude katmiseks ega tulekustutusvee mahutamiseks. 
o	HVV peaks tõsiselt kaaluma uue veetorni rajamist lähitulevikus, mis kindlustaks totaalsete elektrivarustuse häirete korral teeninduspiirkonnale ligi ühe ööpäevase reservi.
o	olemasoleva veevõrgu tehnilise seisukorra võib lugeda rahuldavaks. 
3.	Renoveerimist ja vanade torustike väljavahetamist, uute siibrite paigaldamist, tupikühenduste likvideerimist, uute hüdrantide paigaldamist  jne vajab eelisjärjekorras veevõrgu vanalinna piirkond.
4.	Haapsalu linnas on rida eramajadega piirkondi, kuhu tsentraalne veevõrk veel ei ulatu.
5.	Vaatamata viimastel aastatel tehtud märkimisväärsetele investeeringutele Haapsalu kanalisatsioonimajandusse, ei ole kanalisatsiooniteenus veel kättesaadav kõikjal linnas.
6.	Haapsalus on kanalisatsiooniga varustatud 11773 elanikku so 86,4%.
7.	Kui reoveepumplate võrk on heal tasemel, siis sama ei saa öelda kanalisatsioonitorustike kohta.
8.	Palju eramaju omavad kuivkäimlaid või septikkaeve, kanalisatsioonitorustike puudumise tõttu pole võimalik korraldada nende eramajade suunamist linna puhastusseadmetele.
9.	 Liitumine uute kanalitorustikega suhteliselt loid.

Eesmärk
1.	Tagada aastaks 2010 vähemalt 100%-le elanikkonnast veeteenuste kättesaadavus.
2.	Vee kvaliteet tarbija kraanis peab tulevikus vastama Euroopa Liidu direktiivile EC 98/83.

5.1.9 Tänavavalgustuse olemasoleva olukorra analüüs
1.	Haapsalu tänavavalgustuse korraldamise suurimaks puuduseks on tsentraalse juhtimiskeskuse puudumine, seega ei saa valgustust sisse ja välja lülitada ühest kohast. 
2.	Tänavavalgustuse juhtimine toimub lülituspiirkondade kaupa, kasutades igas neist hämaralülitit ja programmkella. Igas lülituspiirkonnas on keskmiselt 4÷5 kappi. Seega puudub info (tagasiside), kas tänavavalgustus lülitus käskluse peale sisse, kui palju valgusteid (protsentuaalselt) põleb jne.
3.	Olemasolevatest mastidest moodustavad puitmastid 55%. Puitmastide kuuluvus on ebaselge. Juriidiliselt kuuluvad Fortumile kõik postid, kuid nad on loobunud 50% puitmastide hooldusest juhul, kui nendelt on likvideeritud Fortumile kuuluvad õhuliinid ning nendele postidele on jäänud ainult tänavavalgustuse funktsioon.
4.	Kaasaegsete tsingitud terasmastide osakaal on 15%, nende kasutamist piirab lisaks raha puudusele ka see, et neid saab kasutada ainult kaablivõrgu korral.
5.	Haapsalu linn koos A&T Elektriga on võtnud suuna asendada esmajärjekorras paljasjuhtmetega õhuliinid ekspluatatsioonis ohutumate ja töökindlamate AMKA-liinide (õhukaabel) vastu. Eelistada tuleks siiski maakaabli kasutamist kui miljööd vähem rikkuvat lahendust.
6.	Haapsalut kui mereäärset linna iseloomustab välispaigaldiste sh välisvalgustuse materjalide ja seadmete suhteliselt kiirem korrosioon. Kõik normatiivse aja ületanud valgustid, millised on korrodeerunud ja annavad vähe valgust, tuleksid seetõttu võimalikult kiiresti vahetada kaasaegsete, soovitavalt kinniste välisvalgustite vastu. Sama võimsuse juures võib tänavate valgustatus tõusta 2÷3 korda.
7.	Valgusallikatena tuleks eelistada Na-lampe kui kõige ökonoomsemaid. Siiski ei sobi Na-lambid oma halva värviedastuse tõttu valgustama linna keskosa jalakäijate tsoone, kus tuleks eelistada teisi (elavhõbeda lambid, metall-halid lambid).
8.	Olulist elektrienergia kulude säästu võiks saada, vähendades valgustust öisel ajal neil tänavatel, kus see on võimalik. Selleks otstarbeks on kaasajal välja töötatud kahe drosseliga valgustid, kus öisel ajal lülitatakse lamp tööle teise drosseliga, mis vähendab lambi poolt antavat valgust ja tarbitavat võimsust.

Soovitud lahendus:
Perspektiivselt tuleks üle minna Tallinna linnas kasutatavale välisvalgustuse kaugjuhtimissüsteemile läbi GSM võrgu, mis K-H Energia-Konsult andmetel annab märgatava säästu ning tõstab süsteemi töökindlust.

5.2 Miljööväärtuslikud alad

5.2.1 Ülevaade 
Planeerimisseaduse §8 lg 3.6 seab üldplaneeringu üheks ülesandeks miljööväärtuslike hoonestusalade, väärtuslike põllumaade, parkide, haljasalade, maastike, maastiku üksikelementide ja looduskoosluste määramise ning nende kaitse- ja kasutamistingimuste seadmise. Maakonna teemaplaneeringus määratleti Haapsalu linnas üks väärtusliku linnamaastiku ala. Käesolevas töös on linna miljööväärtuslikke alasid täpsustatud ja edasi uuritud. Selle alusel määratleti lisaks muinsuskaitse all olevale vanalinnale veel kuus miljööväärtuslikku piirkonda.
1.	Haapsalu omapära seostub eelkõige tema asendiga maastikus ja pika ajalooga. Linn asub jääaja lõpul sulavete poolt kujundatud kagu-loode suunalisel oosil, õigupoolest kahel paralleelsel oosil, mis mandripoolses osas ühte kasvavad. 
2.	Poolsaarelisest asendist on tingitud linna silueti ulatuslik vaadeldavus. Haapsalu panoraami vaadeldavust illustreerib üldplaneeringu joonis 8.
3.	Viimase poolsajandi jooksul on linn laienenud mandri poole, jättes suhteliselt puutumata vanalinna. Nii näeme linna siluetis endiselt domineerimas piiskopilinnust ja selle vahitorni. Piiskopilinnuse varemed on aastasadu olnud Haapsalu sümboliks.
4.	Haapsalus eristuvad mitmed miljööväärtuslikud alad (linna mustrid):
o	Keskaegne Haapsalu – selle moodustab piiskopilinnuse territoorium ning seda vahetult ümbritsev linnasüda. Kuni Liivi sõjani oli see ala piiratud linnamüüriga. Ka sel alal võib eristada kaht linnaplaani mustrit: Kooli-Jaani-Vee-Linda-Rüütli ja Väike Mere tn kant oma suhteliselt korrapärase tänavavõrguga ning ülejäänud keskajast pärineva ebakorrapärase tänavavõrguga ala.
o	Kuurordi kõrgajast (19.-20. saj vahetus) pärinevate esinduslike puitvillade ümbrus ja tollal rajatud parkide vöönd piki mereranda (Promenaad, Vaikne kallas, Õhtu kallas, Aafrika rand)
o	20. sajandi alul hoonestatud, vanalinna südamest lõunasse jäävad alad. Nii Uue ja Koidula tn kui ka Endla-Võnnu-Kreutzwaldi tänavatega piirnevate kvartalite puithoonestus moodustab tervikliku ansambli.
o	Väärtuslikuks linnamustriks võib hinnata ka 1950 datel ehitatud individuaalelamute piirkondi Staadioni-Õpetaja-Saare tn kandis ning ka 1960date aastate sektsioonelamutega hoonestatud ala Tallinna mnt ja Kuuse tn ümbruses.
5.	Haapsalu muinsuskaitseala, kaitsealuste objektide ja miljööväärtuslike alade paiknemist iseloomustab üldplaneeringu joonis 9 Haapsalu miljööväärtuslikud alad.

5.2.2 Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala ja Haapsalu raudteejaama ansambli kaitsevöönd

1.	Keskaegse tänavavõrguga Haapsalu südalinna teeb väärtuslikuks:
o	Linnaehituslikult pikima ajalooga Haapsalu osa, piirnes 14 – 16 saj linnamüüriga. Kunagise linnamüüri kulgu jälgib Rüütli ja osaliselt ka Wiedemanni tänav.
o	Enamuses keskajast pärinev tänavavõrk
o	Piiskopilinnus
o	Tüse ja arheoloogiliselt rikkalik kultuurkiht
2.	Haapsalu piiskopilinnus, Jaani kirik, apostliku õigeusu kirik, raekoda ja kuursaal on ehitusmälestistena riikliku kaitse all. 
3.	Linnaosa arengulugu:
o	1265. aastal alustati Loode-Eesti ranniku ühele asustuseta poolsaarele Saare-Lääne piiskopi poolt linnuse rajamist. Linnuse ja mere vahelisele alale tekkinud asulale anti 1279 aastal linna õigused. See ala moodustabki koos piiskopilinnusega tänase Haapsalu vanalinna südame. 
o	Sajanditega on maakerke tulemusel rannajoon nihkunud vanalinnast sadakond meetrit eemale. Keskajast pärit tänavavõrguga südalinnale on lisandunud uusi linnaosi ja tänavaid puu aastaringe meenutavate kaartena.
o	Keskajast pärineva Haapsalu tänavavõrgus on eristatavad kaks mustrit: linnusest kirdesse jääv enam-vähem ortogonaalse tänavastikuga ala Jaani, Kooli, Vee, Linda ja Väike-Mere tänavate ümbruses ning linnusest lähtuvate, kiirtena holmide poole suunduvate Suur-Mere, Ehte, Saue, Kalda tänavate ja neid kaartena ühendavate Rüütli, Wiedemanni, Mängu ning Suur-Lossi tänavate piirkond.
4.	Vaadeldava ala hoonestus jaguneb struktuurilt kaheks alapiirkonnaks:
o	Piiskopilinnuse varemed ja neid ümbritsev park – Krahviaed
o	Haapsalu südalinna kvartalid.
5.	Südalinna hoonestuses leidub näiteid linna kogu 700 aasta pikkusest ehitusloost. Vanimaks ehitiseks on piiskopilinnuse keskmine osa, nn Väike Linnus, järgnevad sama eellinnused, maapinnaga kaetud linnamüüri katked Rüütli tänava ääres, Jaani kirik. Enamus linnakodanike majadest on olnud ehitatud puidust ja neid on sajandite jooksul korduvalt uuesti ehitatud. Enamus tänastest südalinna majadest pärinebki 19 – 20 sajandist. Tänasest majast vanemaid konstruktsioone võib leida vanalinna majade vundamentidest-keldritest.
6.	Ala asub tervikuna Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal
7.	Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks südalinna kvartalites.
o	Kogu südalinna territoorium asub Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal, ehitustegevuse kavandamisel tuleb järgida muinsuskaitseseadust ja Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärust.
o	Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendused, korstnapitsid.
o	Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone või analoogiliste naaberhoonete kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks oleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega ja paiknema võimalikult varjatult.
o	Kasutada naturaalseid ehitusmaterjale, sünteetilised materjalid ja moodsad konstruktiivsed lahendused ei sobi kokku vana hoonestusega.
o	Majade viimistlemisel kasutada naturaalseid, linaõlil põhinevaid värve, kivihoonete puhul lubikrohvi ja -värve.
o	Majade ümberehitused, fassaadide muudatused ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega.
8.	Uusehitused südalinnas:
o	Kogu südalinna territoorium asub Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal, ehitustegevuse kavandamisel ja teostamisel tuleb järgida muinsuskaitseseadust ja Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärust.
o	Vaba tänava, Karja tänava, Rootsi turu ja Lossiplatsi ning piiskopilinnuse müüri vaheline oleva hoonestusega ala vajab hoolikat kavandamist. 
o	Soovitav oleks avada seni elamukrundiga suletud linnuseäärne ala Vaba tänava ääres. 
o	Linnuse müüri lähine hoonestus Rootsituru ja Lossiplatsi veeres tuleks säilitada, vajadusel restaureerida, tagamaks nende platside senise suhteliselt suletud ilme.
o	Säilitada kvartali väljakujunenud tänavajoon. Hoone fassaad kavandada traditsioonilisele ehitusjoonele.
o	Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema olevatele naaberhoonetele. 
o	Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse. 
o	Olemasolevale hoonestusele kontrasti pakkuvate uusehituste koht ei ole vanalinnas.
9.	Haljastus, puiesteed, piirdeaiad vanalinnas:
o	Piiskopilinnus ja Krahviaed vajavad pidevad hooldamist.
o	Krahviaia ositi metsistunud ja tihe puistu vajaks harvendamist avamaks vaateid piiskopilinnuse müüridele.
o	Pargiteede traditsiooniliseks katteks on olnud peenike kruus ja liiv, vältida tuleks asfalteerimist, aga ka suhteliselt tuimailmelist betoonkividest parketti ning jalgteede veeres betoonist äärekive.
o	Haapsalu vanalinna traditsioonilise perimetraalse hoonestusega kvartalite kruntidel on olnud tänavate ääres kõrged tihedad piirdeaiad, sageli olid need ehitatud paemüüridena (säilinud Ehte, Vee ja Neidude tänava ääres)

5.2.3 Promenaad, 19. sajandi lõpus rajatud rannapark
1.	Ala asub tervikuna Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal.
2.	Ala teeb väärtuslikuks:
o	Haapsalu kuurordi kõrgperioodi süda
o	Rannaala oskuslik ja maitsekas planeering
o	Hoonestuse, haljastuse ja väikevormide harmoonia
o	Skulptor Roman Haavamäe looming
o	Kaunid vaated lahele ja linna panoraamile
o	Liigirikas linnustik Tagalahel
3.	Haapsalu kuursaal ja apostliku õigeusu kirik on ehitusmälestistena riikliku kaitse all. Ajaloomälestistena on kaitse all C. A. Hunniuse ja R. Tobiase monumendid ning kunstimälestisena päikesekell (kõikide autor skulptor R. Haavamägi).
4.	Linnaosa arengulugu:
o	Promenaad paikneb Haapsalu ajaloolisest südalinnast kirdes, külgnedes lõunast keskaegse linnamüüri äärse Rüütli tänavaga ja põhjast Tagalahega. 
o	Piiskopilinnuse rajamise aegu lainetas sellel alal meri. Oletatakse, et linnuse lähistelt algava Linda tänava (algselt Saksa tänav) või Väike-Mere tänava pikendusel võis paikneda keskajal sadam. 
o	1825. aastal valmis Haapsalu esimene mudaravila, seda aastat loetakse Haapsalu kuurordi alguseks. Kuurordiravi oluliseks osaks peeti patsientide rohket vabas õhus viibimist. 
o	19. sajandi keskel asuti mereäärset madalat rannaala täitma. Promenaad rajati tollal just valminud Haapsalu teise mudaravila ja sellest mõnisada meetrit lääne pool asuva õigeusukiriku vahelisele rannaalale. Säilinud on 1859. aastast pärit linnaplaan, millel näha kavandatava rannapargi kontuurid.
5.	Vaadeldav ala jaguneb struktuurilt kaheks alapiirkonnaks.
6.	1. Pargi ja puiesteede ala 
o	Ligi 150 aasta vanuse pargi planeering ei ole viimase 70 aasta jooksul oluliselt muutunud, viimatised suuremad ümberkorraldused toimusid 20. saj alul, mil täideti paarkümmend meetrit kinnikasvavat randa Aafrika ranna ja kuursaali vahel ning paigaldati samasse päikesekell ja dekoratiivtrepid.
o	Pargis paiknevatest hoonetest on 1900date alul ehitatud kuursaal kujunenud üheks Haapsalu sümboliks. Lisaks temale asuvad siin 1852 a avatud õigeusukirik, korduvalt ümberehitatud kõlakoda, Aafrika ranna paviljon ning 2002. a valminud linnutorn. Tulekahjus on hävinud 1930datel ehitatud funktsionalistlik rannahotell. 
o	Rannatee veeres on paiknenud enamgi ehitisi, neist omapärasem oli 1900date alul lammutatud kahe puitpitsilise paviljoni vaheline u 100 m pikkune sammaskäik, mõned aastad tagasi lammutati ka 1930dail ehitatud jahtklubi paviljon koos sildadega.
7.	2. Rüütli tänava ja pargi vahelised kvartalid.
o	Rüütli tänava merepoolses servas, Linda tänava ja Viieristi platsi vahel asuvad elamud on ehitatud esiküljega linnamüüri vundamendile, neist Rüütli tn 4 on üks Haapsalu vanemaid maju.
8.	Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
o	Kogu Promenaadi piirkond asub Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal, ehitustegevuse kavandamisel ja teostamisel tuleb järgida muinsuskaitseseadust ja Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärust. 
o	Pargi ja puiesteede alale ei ole soovitav uusi ehitisi kavandada. 
o	Siin kunagi asunud hoonetest võiks taastada jahtklubi paviljoni koos paadisillaga, hävinud rannahotelli koha hoonestamine ei ole otstarbekas.
o	Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid.
o	Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone või analoogiliste naaberhoonete kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks oleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega ja paiknema võimalikult varjatult.
o	Promenaadi poole jäävate majade fassaade on kaunistanud klaasverandad, mis on kahjuks enamuses kas lammutatud või kinni ehitatud. Soovitav oleks need taastada. 
o	Kasutada naturaalseid ehitusmaterjale, sünteetilised materjalid ja moodsad konstruktiivsed lahendused ei sobi kokku vana hoonestusega.
o	Majade viimistlemisel kasutada naturaalseid, linaõlil põhinevaid värve, kivihoonete puhul lubikrohvi ja -värve. NB! Traditsiooniliselt on Haapsalu vanalinna majade korstnapitsid ehitatud paekivist, suhteliselt tüsedatena, krohvituina ja lubjaga valgendatuina.
o	Majade ümberehitused, fassaadide muudatused ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega.
9.	Kogu Promenaadi piirkond asub Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal, ehitustegevuse kavandamisel ja teostamisel tuleb järgida muinsuskaitseseadust.
10.	Rüütli, Suur-Mere tänava ja Promenaadi vahelisele hoonestatud alale võib uusi ehitusi kavandada hävinud või lammutatavate hoonete kohale. 
11.	Olemasoleva hoone lammutamine vajab igakülgset kaalumist ja on võimalik vaid juhul kui olemasoleva hoone korrastamine on tema tehnilise seisukorra tõttu võimatu.
12.	Üldjuhul säilitada kvartali väljakujunenud tänavajoon. Hoone fassaad kavandada traditsioonilisele ehitusjoonele.
13.	Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema sellel kohal kunagi olnud hoonele või olevatele naaberhoonetele. Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse. Verandad ja rõdud on olnud siinsetele hoonetele omased. 
14.	Promenaad, kaldakindlustused ja rannaäärne meri vajavad pidevat hooldamist. Taastamist vajavad Promenaadile suubuvaid tänavaid sulgevad dekoratiivpostid.
15.	Läbimõeldud uuendamist vajab kogu Promenaadi haljastus, metsistunud on õigeusu kiriku lähine pargiosa.
16.	Kaldakindlustuste remondil tuleks kasutada traditsioonilist, põllukivi lõhikutest laotud kaldarinnatist, ebasobiv on kasutada monteeritavaid või kohapeal valatud betoonelemente.
17.	Ühtlustamist vajavad Promenaadi teekatted. Eriti näotu on erinevatest betoonkividest kattega Promenaadi vahetult kaldakindlustusega külgnev tee. Traditsiooniliseks teekatteks on siin olnud liiva ja peene kruusa segu. Betoonist äärekivid ei sobi pargiteede veerde. 
18.	Promenaadi lähistel kruntidel on olnud u 1,5 m kõrgused, hõredad lippaiad, Rüütli tänava äärsetel, vanemate majadega kruntidel tänavapoolsel küljel ka paemüür või tihe plankaed. Aedade taastamisel ja korrastamisel tuleks lähtuda olevatest eeskujudest ja ka vanadel fotodel nähtavast.

5.2.4 Raudteejaama hoonete ansambel

1.	Ala on riikliku kaitse all kui arhitektuurimälestiste kaitsevöönd
2.	Terviklik ja enamuses algse ilme säilitanud raudteejaama hoonete ja rajatiste ansambel koosneb jaamahoonest, raudteelaste elamutest, ambulatooriumist, laohoonetest, veetornist ja mitmesugustest abihoonetest ning rajatistest.
3.	Raudteejaamas tegutseb Eesti Raudteemuuseum.
4.	Raudteejaam asub Haapsalu edelaosas. Raudtee ja jaamahoone asukoht on hästi jälgitav 1900date aastate alguse linnaplaanidel. Jaam rajati tollal tühjale, karjamaana kasutatud madalale rannaalale Paralepa lahesopi ja sinna suubuva oja (praegune Jaama oja) veerde, kant kandis tollal Laksu heinamaa nime. 
5.	Ida suunast linna suubuva raudteetrassi kaarjas pööre linnakeskuse suunas on mõjutanud hilisemate linnaosade tänavavõrgu kujunemist.
6.	Raudteejaama kompleksi esinduslikumaks osaks on 1904. aastal valminud raudteejaama hoone. Vene historitsismile omase vormikäsitlusega ja rohke saetehnikas puitpitsiga kaunistatud hoone kavandas Peterburis tegutsenud arhitektuuriakadeemik Verheim. Ülejäänud hoonete detailikäsitlus sarnaneb jaamahoone omale. Kõigi nende hoonete kavandamisel on kasutatud tollal laialt levinud arhitektuurseid tüüpdetaile ja sõlmi. 
7.	Enamuse siinsete hoonete ehitusprojektid on arhiivis säilinud. Ansambli üheks haruldasemaks osiseks on pea algsena säilinud auruvedurite ümberpööramise seade.
8.	Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
o	Haapsalu raudteejaama hoone on ehitusmälestisena riikliku kaitse all.
o	Hoonete remontimisel ja ümberehitamisel peaks lähtuma restaureerimise põhimõtteist. 
o	Juurdeehituste tegemine olemasolevatele hoonetele on ebasoovitav
o	Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid.
o	Kuna tegemist on enamuses suhteliselt heas seisukorras puithoonetega tuleks vältida oleva laudvoodri mahavõtmist ja asendamist. Välisviimistlusel kasutada naturaalsel linaõlil põhinevaid värve.
o	Raudteejaama ansambli Raudtee tänava poolsel serval asuvad ansamblisse mittesobivad garaažid ja vanametalli vastuvõtupunkt tuleksid esimesel võimalusel likvideerida. Vabaneval territooriumis võiks asuda haljasala.
9.	Vaadeldaval alal puuduvad tühjad, uusehituseks sobivad krundid. 
10.	Uute hoonetena tuleb kõne alla püstitada vaid raudteejaama hooneteansambli teenindamiseks vajalikke abihooneid. 
11.	Nende arhitektuurne lahendus peaks olema otstarbest lähtuvalt võimalikult tagasihoidlik ja mitte konkureeriv olemasolevale hoonestusele.
12.	Raudteejaama hoonestusel on puudunud ühtne piirdeaed. Ansamblisse kuuluvate elamute maakasutuse tähistamiseks oleks soovitav istutada hekke. 
13.	Korrastamist vajab jaamahoone põhjapoolse tiiva ees asuv haljasala.

5.2.5 Miljööväärtusliku hoonestusalad
Lisaks eelmises punktis kirjeldatud muinsuskaitseala miljööväärtustele on üldplaneeringus tehtud ettepanek määratleda alljärgnevad piirkonnad miljööväärtuslike aladena.

5.2.6     1. Holmidepealne
1.	Ala asub tervikuna Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndis
2.	Linnaosa asub rohkelt liigendatud, maalilise rannajoonega poolsaarel, õigupoolest kahel paralleelsel saarterivil, millede vahele jäävad väikesed lahesopid – viigid. 
3.	Ees- ja Tagalaht ning viikide liigirikas veelinnustik. 
4.	Haapsalule tüüpilised rannapuiesteed ja neilt avanevad maalilised vaated vanalinnale ja lahele.
5.	Omapärased kohanimed, mis pärit siinse asustuse tekke aegsetelt  asukatelt - rannarootslastelt.
6.	Holmidepealne asub Haapsalu ajaloolisest linnasüdamest loodes, sügavalt lahte sirutuval poolsaarel. 
7.	Esimene asustus tekkis siia juba keskaja lõpus – Kastinina eeslinn ja rannarootslastest asukatega kalurikülad neemiku loodetipus. 
8.	Holmidepealse kujunemisele on märgatavat mõju avaldanud Loode-Eesti geoloogiline eripära – maapinna aeglane kerkimine. 
9.	Tänane poolsaar koosnes veel paarsada aastat tagasi üksikutest, madalate väinadega eraldatud saarekestest. 
10.	Linnaosa tänavavõrk kujunes välja 19 saj teisel poolel, pärast Haapsalu uue sadama valmimist Krimmi holmi tipus. Haapsalu uus sadam ehitati 19. sajandi keskpaiku, Krimmi sõja aegu, sellest ka poolsaare nimi. 
11.	Haapsalu neemiku tipud on olnud linnakodanikele aastakümneid suletud, holmide maastikule on nõukogude okupatsiooniaastad kõige räigemat mõju avaldanud, siin asusid ja asuvad osaliselt tänini õrnale rannamaastikule mittesobivad tööstushooned ja militaarrajatised.
12.	Piirkonna hoonestus on kirev, puudub ühtne planeeringupõhimõte. 
13.	Alapiirkonnad:
1.	Väikese viigi ümbrus: Vaikse kalda, Suur-Lossi ja Sadama tn vaheline ala
2.	Vasikaholmi kvartal
3.	Kastinina kvartalid
4.	Holmi kalda, Kaluri, Uus-Sadama ja Sadama tänava vahelised kvartalid
5.	Tagalahe kaldapealne Vanast sadamast kuni taastusravi haiglani.
6.	Tööstusmaastikud Krimmi, Bürgermeistri ja Suur-holmil.
14.	Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks alapiirkondades 1 - 4:
o	Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid.
o	Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone või analoogiliste naaberhoonete kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks olemasoleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega ja paiknema võimalikult varjatult.
o	Kasutada naturaalseid ehitusmaterjale, sünteetilised materjalid ja moodsad konstruktiivsed lahendused ei sobi kokku vana hoonestusega.
o	Majade viimistlemisel kasutada naturaalseid, linaõlil põhinevaid värve.
o	Majade ümberehitused, fassaadide muudatused ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega.
15.	Uusehitused alapiirkondades 1 – 4:
16.	Üldjuhul säilitada kvartali väljakujunenud tänavajoon. Hoone fassaad kavandada traditsioonilisele ehitusjoonele.
17.	Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema olemasolevatele naaberhoonetele. Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse.
18.	Uued abihooned kavandada krundi sügavusse, võimalusel ja kokkuleppel naabriga, kokkuehitatuna krundi piiril.
19.	Uusehitused alapiirkonnas 6:
20.	Holmidel asuvate endiste tööstuspiirkondade ümberplaneerimisel tuleks eelistada merega seotud funktsioone, osaliselt ka elamuehitust. Uue hoonestuse kõrgus ei tohiks ületada kolme korrust. Kaaluda võiks holmide olulise maamärgi – Uue-sadama aida taastamist.
21.	Korrastada olevad rannapuiesteed.
22.	Soovitav oleks olemasolevad tööstuspiirkonnad vähemalt osaliseltki  avada linnaelanikele, piirkonna planeerimisel arvestada Haapsalule traditsioonilise võttega, rajada piki mereranda puiesteid.
23.	Puiesteede traditsiooniliseks puuks on olnud hõberemmelgas ja pooppuu.
24.	Holmidepealsete elamukvartalite traditsiooniliseks piirdeaiaks on olnud  u 1,4 m kõrgune tihe puitplank, mis tagas mereäärsete kruntide kaitstuse meretuulte eest ning rõhutab kujunduslikult ala selgelt perimetraalset hoonestust.
25.	Holmide planeerimisel tuleb arvestada üleujutusohuga. 
26.	Maksimaalseks registreeritud merevee tasemeks on Haapsalus 2 m üle Läänemere nulltaseme. 
27.	Vältida tuleks olukordi, kus kvartalit ümbritsevad tänavad on kõrgemad kui sees asuvad krundid. Kui tänavate pind on siiski kõrgem kvartali sisepinnast tuleks kruntidele tulvava merevee kiire tagasivoolu tagamiseks rajada tänavatesse truubid. 
28.	Üleujutusohtlikule madalale rannaalale kavandatavate hoonete esimese korruse põrand ei tohiks olla madalamal kui 2,3 m.

5.2.7     2. Õhtu kallas, 20. sajandi alul rajatud kaldapuiestee

1.	Ala asub osaliselt Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndis
2.	Ala teeb väärtuslikuks:
o	Rannaala oskuslik ja maitsekas planeering.
o	Hoonestuse, haljastuse ja väikevormide harmoonia.
o	Ernst Enno mälestussammas ja park.
o	Kaunid vaated lahele ja Paralepa parkmetsale.
o	Kaldaäärsete roostike liigirikas linnustik.
3.	Ajaloomälestisena on riikliku kaitse all E. Enno mälestussammas.
4.	Õhtu kalda puiestee paikneb Haapsalu vanalinnast läänes. Puiestee algab Kastininalt, kuhu 1825. aastal ehitati Haapsalu esimene mudaravila ning lõpeb raudteejaama haljasalaga. 
5.	Kastinina ja E. Enno pargi vaheline puiestee osa ja enamus tee veeres asuvatest puitelamutest pärineb 19. saj lõpust, 20 saj algusest, E. Enno park ja puiestee osa sellest kuni raudteejaamani rajati 1930datel. 
6.	E. Enno mälestussamba valmistas skulptor R. Haavamägi ja see paigaldati 1939. a. 
7.	E. Enno pargist lõunasse jääva Kalda tn ja Õhtu kalda vahelise ala hoonestus pärineb osaliselt 1960datest aastatest.
8.	Nagu enamuse Haapsalu rannaala ilme on ka Õhtu kalda piirkonna ilme maakerke ja sellega kaasunud madalate lahesoppide kinnikasvamise tulemusel oluliselt muutunud, nii on peaaegu täielikult roostunud lahesopp raudteetammi ja Õhtu kalda vahel.
9.	Vaadeldava ala hoonestus on suhteliselt ebaühtlane. Enamuse vanast hoonestusest moodustavad u 100 aasta vanused Haapsalu teisteski osades levinud, väikesed puitelamud. Siin võib kohata veel 1920date Haapsalu väikeelamutele omaseid, maja otsaseinal asuvaid puittreppe. Nimelt üürisid majaomanikud maja esimese korruse suveks välja ja elasid ise pööningul. 
10.	Õhtu kalda lähistel asuvad Haapsalu uhkemad puitelamud, kuurordi õitseajast pärit, rohke saetehnikas puitpitsiga kaunistatud villad: Õhtu kallas 15 ja Lahe tn  7. 
11.	Erinevalt Haapsalu ajaloolisest kesklinnast paikneb Õhtu kalda hoonestus hõredamalt.
12.	Tagasihoidliku ilmega väikeses puitmajas Õhtu kallas 23 elas skulptor Juhan Raudsepp (Haapsalus asuvad tema dekoratiivskulptuurid Poiss kaladega, Kepimurdja), hoovimajas asus tema ateljee.
13.	Õhtu kalda hoonestuse tervikliku ilme rikuvad siia 1970dail ehitatud korruselamud. 
14.	Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
o	Suurem osa Õhtu kalda piirkonnast asub Haapsalu muinsuskaitseala kaitsevööndis.
o	Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid.
o	Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone või analoogiliste naaberhoonete kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks oleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega ja paiknema võimalikult varjatult.
o	Majade remontimisel kasutada traditsioonilisi ehitusmaterjale, naturaalseid, linaõlil põhinevaid värve, kivihoonete puhul lubikrohvi ja -värve. NB! Traditsiooniliselt on Haapsalu vanalinna majade korstnapitsid ehitatud paekivist, suhteliselt tüsedatena, krohvituina ja lubjaga valgendatuina.
o	Majade ümberehitused, fassaadide muudatused (ka akende, uste vahetus) ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega.
o	Vaadeldaval alal puuduvad tühjad, uusehituseks sobivad krundid. Uute hoonete püstitamine tuleb seega kõne alla vaid olemasolevate kohale. Olemasoleva hoone lammutamine vajab igakülgset kaalumist ja on aktsepteeritav vaid juhul kui olemasoleva hoone korrastamine on tema tehnilise seisukorra tõttu võimatu.
o	Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema sellel kohal kunagi olnud hoonele või olemasolevatele naaberhoonetele. Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse.
o	Majandushoone on soovitav ehitada krundi sügavusse, kokkuehitatuna naaberkinnistu kõrvalhoonega. Vajalik on naabrite sellekohane eelnev kokkulepe.
15.	Puiestee, kaldakindlustused ja rannaäärne meri vajavad pidevat hooldamist. 
16.	Kaldakindlustuste remondil tuleks kasutada traditsioonilist, põllukivi lõhikutest laotud kaldarinnatist, ebasobiv on kasutada monteeritavaid või kohapeal valatud betoonelemente.

5.2.8    3. Endla – Kreutzwaldi tn ümbruse puitasum

1.	Ala asub osaliselt Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndis
2.	Ala teeb väärtuslikuks:
o	Terviklik 20. sajandi alguse puitasum. Lisaks elamuile ilmestab asumit 1920dail ehitatud puitkirik, poemaja.
o	Hästi säilinud, algupäraste detailidega puitelamud.
o	Enamus siinsetest elamutest on kuulunud järjepidevalt eravaldusse. Tänu nende väiksusele jäid nad kõrvale natsionaliseerimise – ümberehitamise  – tagastamise – sundüürnike – erastamise taudist.
3.	Linnaosa asub Haapsalu vanalinna südamikust lõunas. Kuni 19. sajandi lõpuni asusid siin Uuemõisa mõisa põllud. Põllumaa jagas kaheks osaks Loemäelt alguse saanud ja surnuaia juures lõppenud Jeruusalemma tee, täna asub sellel kohal Kalevi tänav. Sajandivahetusel jagati endine põllumaa u 1000 m2 suurusteks obrokikruntideks ja hoonestati. Pärimuse kohaselt olevat ala läbiv Võnnu tänav oma nime saanud siia ümberasunud, Võnnu mõisa mailt pärit talupoegadelt.
4.	Vaadeldaval  alal asub üks Haapsalu terviklikumaid puitasumeid. Siinsed majad on ehitatud suhteliselt lühikese aja vältel möödunud sajandi algusaastail. Võrreldes samast perioodist pärit pitsiliste puitvilladega Haapsalu lahe äärsetes kvartalites, on siinsed majad nii mahult kui detailidelt tagasihoidlikud.
5.	Asumi põhjapoolses osas asub arhitektide Habermanni ja Johansoni poolt kavandatud metodistikirik (1928).
6.	Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
o	Kreutzwaldi tänavast põhja poole jääv ala asub Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndis. 
o	Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid. 
o	Remondi ja ümberehituste käigus tuleks säilitada maja esialgne iseloom.
o	Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone või analoogiliste naaberhoonete kujundusvõtteist. 
o	Juurdeehitus peaks oleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega ja paiknema võimalikult varjatult.
o	Kasutada naturaalseid ehitusmaterjale, sünteetilised materjalid ja moodsad konstruktiivsed lahendused ei sobi kokku vana hoonestusega.
o	Majade viimistlemisel kasutada naturaalseid, linaõlil põhinevaid värve, kivihoonete puhul lubikrohvi ja -värve. NB! Traditsiooniliselt on Haapsalu vanalinna majade korstnapitsid ehitatud paekivist, suhteliselt tüsedatena, krohvituina ja lubjaga valgendatuina.
o	Majade ümberehitused, fassaadide muudatused ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega.
7.	Vaadeldaval alal puuduvad tühjad, uusehituseks sobivad krundid. 
8.	Uute hoonete püstitamine tuleb seega kõne alla vaid olemasolevate kohale. Olemasoleva hoone lammutamine vajab igakülgset kaalumist ja on võimalik vaid juhul kui olemasoleva hoone korrastamine on tema tehnilise seisukorra tõttu võimatu.
9.	Säilitada kvartali üks iseloomulikumaid ühisjooni – hoonete paiknemine tänava servas, ühel joonel. 
10.	Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema sellel kohal kunagi olnud hoonele või olevatele naaberhoonetele.
11.	 Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse. Klaasitud verandad on olnud siinsetele hoonetele omased.
12.	Majandushoone sobib ehitada krundi sügavusse, soovitavalt kokkuehitatuna naaberkinnistu kõrvalhoonega. Vajalik on naabrite sellekohane eelnev kokkulepe.
13.	Vaadeldava ala selgelt perimetraalset hoonestusviisi rõhutavad tänavaäärsed tihedad plankaiad, Kreutzwaldi tänavast lõuna pool ka lippaiad ja hekid. 
14.	Kruntide selgepiiriline eraldatus tänavaruumist peaks säilima ka tulevikus.
15.	Piirkonna haljastus on suhteliselt tagasihoidlik ja koosneb põhiliselt viljapuuaedadest ning sirelipuhmaist kruntide tänavaäärsetes osades. 
16.	Suurem põlispuude grupp asub metodistikiriku lähistel.

5.2.9    4. Uue – Koidula  tn ümbruse puitasum

1.	Ala asub osaliselt Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndis.
2.	Ala teeb väärtuslikuks:
o	Terviklik 19. sajandi lõpu, 20. sajandi alguse puitasum. Hästi säilinud, algupäraste detailidega puitelamud
o	Enamus siinsetest elamutest on kuulunud järjepidevalt eravaldusse. Tänu nende väiksusele jäid nad kõrvale natsionaliseerimise – ümberehitamise  – tagastamise – sundüürnike – erastamise taudist.
3.	Linnaosa asub Haapsalu vanalinna südamikust lõunas. Kuni 19. sajandi alguseni asusid siin Uuemõisa mõisa põllud. 19. sajandi alul omandasid De la Gardied maatüki piiskopilinnuse ja praeguse Koidula tn vahel. Rajati park ja selle keskossa valmis 1830. aastal suurem elumaja (nn De la Gardie loss) koos abihoonetega. De la Gardiede krundi lõunapiirile tekkinud tee kandis algul Krahvi tänava nime, hiljem nimetati see Koidula tänavaks. Koidula ja Uue tänava vaheline ala jagati väikesteks kruntideks ja hoonestati sajandivahetuse aegu. 
4.	Uute kvartalite teket vanast linnsüdamest lõunasse, endistele põllumaadele seostatakse Haapsalu kuurordi kiire arenguga ja Keila – Haapsalu raudtee valmimisega.
5.	Vaadeldaval  alal asub üks Haapsalu terviklikumaid puitasumeid. Võrreldes Võnnu – Endla tänava kruntide ja hoonestusega on siinne märksa tagasihoidlikum, tavaliseks krundi suuruseks vaid 500 m2. Krundid on kitsa, kvartali sügavusse suunatud ristküliku kujulised. 
6.	Väike, lihtsa plaanilahendusega elamu on paigutatud tänavajoonele. Elamutel on lihtsad viilkatused rästanurgaga u 40°, harjajoon on paralleelne tänavale, tavaliseks katusekattematerjaliks on siin olnud valtsitud plekk. Kuna tänavaäärse krundiosa pikkus on vaid veidi üle kümne meetri, paiknevad elamud väga tihedalt ja moodustavad enam-vähem katkematu tänavaseina. 
7.	Koidula tänava lõunakülje ja Uue tänava põhjakülje eelkirjeldatud tihedast hoonestusest hõredam on Uue tänava lõunakülje oma. Ka on siinsed majad mahult  suuremad.
8.	Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
o	Vaadeldav ala asub osaliselt Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndis.
o	Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid. Remondi ja ümberehitustööde käigus säilitada algse hoone iseloom.
o	Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone või analoogiliste naaberhoonete kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks oleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega ja paiknema võimalikult varjatult. Juurdeehituste rajamise teeb siin peaaegu võimatuks kruntide kuju ja suurus, mis ei võimalda täita kehtivaid tuleohutuse nõudeid.
o	Kasutada naturaalseid ehitusmaterjale, sünteetilised materjalid ja moodsad konstruktiivsed lahendused ei sobi kokku vana hoonestusega.
o	Majade viimistlemisel kasutada naturaalseid, linaõlil põhinevaid värve. NB! Traditsiooniliselt on Haapsalu vanalinna majade korstnapitsid ehitatud paekivist, suhteliselt tüsedatena, krohvituina ja lubjaga valgendatuina.
o	Majade ümberehitused, fassaadide muudatused ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega.
9.	Vaadeldaval alal puuduvad tühjad, uusehituseks sobivad krundid. 
10.	Uute hoonete püstitamine tuleb seega kõne alla vaid olemasolevate kohale. Olemasoleva hoone lammutamine vajab igakülgset kaalumist ja on aktsepteeritav vaid juhul kui olemasoleva hoone korrastamine on tema tehnilise seisukorra tõttu võimatu.
11.	Säilitada kvartali üks iseloomulikumaid ühisjooni – hoonete paiknemine tänava servas, ühel joonel. 
12.	Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema sellel kohal kunagi olnud hoonele või olevatele naaberhoonetele. Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse.
13.	Majandushoone sobib ehitada krundi sügavusse, soovitavalt kokkuehitatuna naaberkinnistu kõrvalhoonega. Vajalik on naabrite sellekohane eelnev kokkulepe.
14.	Vaadeldava ala selgelt perimetraalset hoonestusviisi rõhutavad tänavaäärsed tihedad plankaiad. Uue tänava lõunapoolsel, hõredama hoonestusega alal domineerivad lippaiad.
15.	Piirkonna haljastus on suhteliselt tagasihoidlik ja koosneb põhiliselt viljapuuaedadest ning sirelipuhmaist kruntide tänavaäärsetes osades. 

5.2.10    5. Paralepa parkmets

1.	Ala teeb väärtuslikuks: 
o	Põline männimets.
o	Korralik jalgteede võrk.
o	Liivane supelrand.
2.	Paralepa parkmets asub Haapsalu kesklinnast läänes. Ala piirneb Ungru tee, Ungru oja Haapsalu Eeslahe ja Jaama ojaga. 
3.	Paralepa parkmets moodustab ühe osa maakonnaplaneeringus määratletud Pullapää – Paralepa väärtuslikust maastikust.
4.	Hoonestuse moodustavad kaks väikeelamute gruppi ja endine puhkekodu hoone Ungru tee veeres.
5.	Olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
o	Hoonestatud ala ei tohi suureneda. 
o	Olemasolevate majade remontimisel ja ümberehitamisel säilitada nende esialgne iseloom.
6.	Parkmetsa alale ei ole uusehituste püstitamine lubatud.

5.2.11   6. Õpetaja – Staadioni tänavate elamurajoon

1.	Ala teeb väärtuslikuks:
o	Heas korras, aedlinliku ilmega pereelamute piirkond.
o	Iseloomulik 1950date teise poole individuaalelamute kvartal.
o	Krundi sügavuses, ühisel ehitusjoonel paiknevad elamud, heas korras suhteliselt suured eesaiad.
2.	Elamurajoon asub Haapsalu kesklinnast lõunas. See piirkond oli 1950date alguseni hoonestamata, ajalooliselt on siin asunud kirikule kuulunud põllu- ja karjamaad. Ala läbiv Õpetaja tänav on saanud oma nime õpetajale (kirikuõpetajale) kuulunud maade järgi. 
3.	Raudtee kulust lähtuv kaarjate tänavatega linnaosa kavandati siia 1950date aastate Haapsalu generaalplaaniga. 
4.	Ala hoonestus on ajastule omaselt tagasihoidlik, püstitatud paari tollase tüüpprojekti järgi. U 45° räästanurgaga hooned asuvad harjajoonega paralleelselt tänavale. 
5.	Ehitusjoon asub tänavast kümnekonna meetri kaugusel krundi sügavuses. Esialgselt kuuluski see maja ja tänava vahel olev paarisaja m2 suurune eesaed tänava koosseisu, sellise võttega sai suurendada tollaste normidega individuaalelamule ettenähtud 600 m2 suurust krunti. Tänaseks on need eesaiad enamuses liidetud põhikrundiga. 
6.	Rohke haljastus ja hästi hooldatud eesaiad annavadki sellele alale iseloomuliku ilme, mis erineb Haapsalu vanema osa valdavalt kinnise tänavajoonega kvartaleist.
7.	Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
o	Pidada kinni algsest ehitusjoonest ja säilitada eesaiad.
o	Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid.
o	Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks oleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega. 
o	Soovitav on kasutada naturaalseid ehitusmaterjale, ebasoovitav on muuta olemasolevaid puitelamuid uute viimistlusmaterjalidega kivimaja ilmelisteks.
o	Majade ümberehitused, fassaadide muudatused ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega.
8.	Vaadeldaval alal puuduvad tühjad, uusehituseks sobivad krundid. Uute hoonete püstitamine tuleb seega kõne alla vaid olemasolevate kohale. 
9.	Pidada kinni kvartali ühest iseloomulikumast ühisjoonest – ehitusjoone paiknemisest krundi sügavuses.
10.	Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema sellel kohal kunagi olnud hoonele või olevatele naaberhoonetele. Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse.
11.	Majandushoone sobib ehitada krundi sügavusse, soovitavalt kokkuehitatuna naaberkinnistu kõrvalhoonega. Vajalik on naabrite sellekohane eelnev kokkulepe ja tuleohutusnõuete täitmine.
12.	Levinuimaks piirdeaia tüübiks on võrkaed koos hekiga.
13.	Piirkonna tänavavaates domineerivad hästi korrastatud eesaiad.

5.3 Maa- ja veealadel kehtivad piirangud

Piiranguid on käsitletud lisas 6 alljärgnevate teemade numeratsioonis.
5.3.1 Riikliku kaitse all oleva kultuurimälestise ja muinsuskaitsealaga seotud piirangud
Alus: Muinsuskaitseseadus (RT I 2002, 27, 153; 47, 297; 53, 336; 63, 387; 2004, 25, 171); Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärus (RT I, 28.07.2005, 42, 340). 

5.3.2 Riiklikult kaitstavate loodusobjektide piirangud
Alus: Looduskaitseseadus (RT I 2004, 38, 258) 

5.3.3 Natura 2000 ala

1.	Hoiualade võrgustikust tulenevad piirangud. Alus: Säästva arengu seadus (RT I 1995, 31, 384; 1997, 48, 772; 1999, 29, 398; 2000, 54, 348); Looduskaitseseadus (RT I 2004, 38, 258); Vabariigi Valitsuse 04.03.1997. a määrus nr 48, Rahvusvahelise tähtsusega märgalade, eriti veelindude elupaikade konventsiooni täitmise riiklik programm (RT I 1997, 18, 303).
2.	Natura 2000 ala kaitse eesmärk määratakse kindlaks, lähtudes ala tähtsusest EÜ Nõukogu direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitsest I lisas nimetatud linnuliikide või selles nimetamata rändlinnuliikide või EÜ Nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitsest I lisas nimetatud looduslike või poollooduslike elupaigatüüpide või II lisas nimetatud liikide soodsa seisundi säilitamise või taastamise jaoks, samuti lähtudes Natura 2000 võrgustiku terviklikkuse saavutamise vajadusest ning silmas pidades ala degradeerumis- ja hävimisohtu.
3.	Natura 2000 nime kandev üle-euroopaline loodus- ja linnuhoiualade võrgustik on loomisel selleks, et kaitsta Euroopa väärtuslikke ja ohustatud looma-, linnu- ja taimeliike ning nende elupaiku ja kasvukohti.
4.	Haapsalu linnas on Natura 2000 ala Lossipark, kuna seal elavad nahkhiired – tiigilendlased.
5.	Hoiualal tuleb vältida elupaikade saastumist ja nahkhiirte häirimist, kuivõrd see on oluline liigi säilimisele. Kõik ülejäänud tegevused on lubatud.

5.3.4 Veekaitsevööndid ja veekogu äärsed ehituskeelualad
 
Alus: 	Looduskaitseseadus (RT I 2004, 38, 258); Veeseadus (RT I 1994, 40, 655; 1996, 13, 241, 240; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19; 42, 234; 50, 283; 94, 577; 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 64; 26, 156; 51, 352; 2004, 28, 190; 38, 258; 2005, 15, 87; 37, 280)
1.	Ranna ja kalda kasutamise kitsendused on Looduskaitseseadusest tulenevalt:
o	ranna või kalda piiranguvöönd;
o	ranna või kalda ehituskeeluvöönd.
2.	Veeseadusest tulenevalt: Kallasraja, veekaitsevööndi, ranna või kalda piiranguvööndi ja ehituskeeluala lähtejooneks on katastriplaanile kantud ranna- või kaldajoon. Haapsalus on sellisteks veekogudeks Haapsalu laht, Randsalu oja ja Ungru oja. Jaama oja
3.	Looduskaitseseaduse kohane ehituskeelu vööndi laius Haapsalu linnas mererannal on 50 meetrit ja piiranguvööndi laius 200m rannajoonest. 
4.	Kallasraja laius on: laevatatavatel veekogudel 10 meetrit ja teistel veekogudel 4 meetrit.
5.	Ranna piiranguvööndis asuval metsamaal kehtib ehituskeeld kogu piiranguvööndi ulatuses.
6.	Lisaks mererannale on piiranguvööndid ja ehituskeelualad ka kolmel Haapsalut läbival ojal:
o	Jaama oja ( Asuküla pkr) – valgala 37,2 km2
o	Randsalu oja (Kaevaniidu pkr ) – valgala 12,3 km2
o	Ungru oja – valgala 6,2 km2
7.	Vooluvete piiranguvööndi ulatus sõltub nende valgalade suurusest. Üle 25 ruutkilomeetri suuruse valgalaga jõel, ojal, maaparandussüsteemi peakraavil (pkr) on piiranguvööndi laius100 meetrit; alla 25 ruutkilomeetrise valgalaga jõel, ojal, peakraavil 50 m. Ehituskeeluvööndi laius on vastavalt 50 ja 25 m.
8.	Ranna või kalda ehituskeeluvööndis on uute hoonete ja rajatiste ehitamine keelatud.
9.	Ehituskeeld ei laiene:
o	ranna kindlustusrajatisele
o	supelranna teenindamiseks vajalikule rajatisele
o	maaparandussüsteemile, välja arvatud poldrile
o	olemasoleva ehitise esmakordsele juurdeehitisele juhul, kui juurdeehitise maht on väiksem kui üks kolmandik olemasoleva ehitise kubatuurist
o	piirdeaedadele. 
o	Ehituskeeld ei laiene kehtestatud detailplaneeringuga või kehtestatud üldplaneeringuga kavandatud:
o	pinnavee veehaarde ehitisele
o	sadamaehitisele ja veeliiklusrajatisele
o	ranna kindlustusrajatisele
o	hüdrograafiateenistuse ja seirejaama ehitisele
o	kalakasvatusehitisele
o	riigikaitse, piirivalve ja päästeteenistuse ehitisele
o	tiheasustusala ehituskeeluvööndis varem väljakujunenud ehitusjoonest maismaa suunas olemasolevate ehitiste vahele uue ehitise püstitamisele
o	tehnovõrgule ja –rajatisele
o	sillale
o	avalikult kasutatavale teele ja tänavale.
10.	Lautrit ja paadisilda tohib rannale või kaldale rajada, kui see ei ole vastuolus ranna ja kalda kaitse eesmärkidega.
11.	Vee kaitsmiseks hajureostuse eest ja veekogu kallaste uhtumise vältimiseks moodustatakse veekogu kaldaalal veekaitsevöönd.
12.	Veekaitsevööndi laiuseks mererannas on 20 m.

5.3.5 Üleujutuste piir Haapsalu linnas
1.	Haapsalus esineb üldise Läänemere kõrge veetaseme ja läänetormide korral üleujutusi, maksimaalselt on veetase ulatunud kahe meetrini üle Kroonlinna nulltaseme. 
2.	Mainitule lähedase tasemeni küündis merevesi 20. sajandil neljal korral. 9. jaanuari 2005. a üleujutuste piir on kantud  üldplaneeringu joonistele. 
3.	Üleujutavatel rannaaladel ei tohiks uute elamute esimese korruse põrand olla madalamal, kui 2,3 m merepinnast, vältimaks võimalike üleujutustega kaasnevaid kahjusid.

5.3.6 Üldplaneeringus on ranna ehituskeeluala vähendamise ettepanekut põhjendatud:
1.	Haapsalus kui mereäärses linnas on traditsiooniliselt hoonestusala ulatunud veepiirini. 
2.	Kuna siinne maapind kerkib umbes 2 mm aastas on hoonestusala sajandite jooksul laienenud. Haapsalu vanalinna tänavad moodustavad puu kasvuringidele sarnaseid kaari, rööbitiselt rannajoonega. 
3.	Vanalinna osas on rannaäärsete hoonete kaugus  merest 20 - 30 m. 
4.	Lähtudes Haapsalu vanalinna tavapärasest hoonestusmustrist on üldplaneeringus tehtud ettepanek vähendada ranna ja Jaama oja kalda ehituskeeluala 20 meetrini. 
5.	Täpsem ehituskeeluala ulatus on kantud ranna ja kalda piirangu- ja ehituskeeluala Haapsalu üldplaanile.

5.3.7 Nõuded supelrannale 
Alus: Vabariigi Valitsuse 25.07.2000. a, määrus nr 247, Tervisekaitsenõuded supel-rannale ja suplusveele (RT I 2000, 64, 407). 

5.3.7 Tänavamaa piirangud
Alus:	Teeseadus (RT I 1999, 26, 377); Linnatänavad (EPN 17, ET-1 0315-0216; 0315-0217; 0315-0218; 0315-0219);Teede- ja sideministri 28.09.1999. a, määrus nr 59 Tee ja tee kaitsevööndi kasutamise ja kaitsmise nõuded (RTL 1999, 155). 

5.3.8 Raudtee kaitsevöönd
Alus:	Raudteeseadus (RT I 2003, 79, 530; 2004, 18, 131)
Haapsalu üldplaneeringus on reserveeritud maa raudtee rajamiseks piki vana raudteetammi. 

5.3.9 Sadamad
Alus: Sadamaseadus RT I 1997, 77, 1315; 1999, 88, 805; 2001, 88, 531; 2002, 1, 1; 42, 267; 58, 363; 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 591; 88, 594; 2004, 24, 164; 28, 188; 2005, 15, 87; 31, 229)   
5.3.10 Liinikoridorid, kaitsevööndid ja kujad

5.3.10.1 Liinikoridorid kinnisasjal
Alus:	Asjaõigusseadus (RT I 1993, 39, 590; 1999, 44, 509; 2001, 34, 185; 52, 303; 93, 565; 2002, 47, 297; 53, 336; 99, 579; 2003, 13, 64; 17, 95; 78, 523; 2004, 20, 141); Ehitusseadus (RT I 2002, 47, 297; 99, 579; 2003, 25, 153; 2004, 18, 131) 

5.3.10.2 Telekommunikatsiooni liinirajatise kaitsevöönd
Alus:	Telekommunikatsiooniseadus (RT I 2000, 18, 116; 78, 495; 2001, 23, 125; 53, 310; 2002, 47, 297; 61, 375; 63, 387; 99, 580; 2003, 23, 136; 88, 594; 2004, 30, 207; 208); Teede- ja sideministri 21.12.2000. a määrus nr 122, Liinirajatise märgistamise nõuded ja kaitsevööndis tegutsemise eeskiri (RTL 2001, 1, 9); Majandus- ja kommunikatsiooniministri 02.12.2002. a, määrus nr 18, Navigatsioonimärgistuse kavandamise, rajamise, rekonstrueerimise, paigaldamise, järelevalve ja märgistusest teavitamise nõuded ning kord (RTL 2002, 137, 2011)

5.3.10.3 Piirangud ehitustegevusele navigatsioonimärgi läheduses
Alus: Meresõiduohutuse seadus (RT I 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 591; 2005, 57, 451) Majandus- ja kommunikatsiooniministri 6. detsembri 2002. a määrus nr 26, Ehitustegevuse kord veeteel või navigatsioonimärgi vahetus läheduses või mõjupiirkonnas

5.3.10.4 Elektripaigaldise kaitsevöönd
Alus:	Elektriohutusseadus (RT I 2002, 49, 310; 110, 659; 2004, 18, 131; 30, 208; 75, 520); Vabariigi Valitsuse 02.07.2002. a, määrus nr 211, Elektripaigaldise kaitsevööndi ulatus (RT I 2002, 58, 366; 2003, 44, 305)

5.3.10.5 Õhuliini kaitsevöönd 

5.3.10.6 Maakaabelliini maa-ala kaitsevöönd 

5.3.10.7 Veekaabelliini kaitsevöönd 

5.3.10.8 Puurkaevude ja veehaarde sanitaarkaitseala
Alus: Veeseadus (RT I 1994, 40, 655; 1996, 13, 241, 240; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19; 42, 234; 50, 283; 94, 577; 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 64; 26, 156; 51, 352; 2004, 28, 190; 2005, 15, 87; 37, 280);  Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seadus (RT I 1999, 25, 363; 2000, 39, 238; 102, 670; 2001, 102, 668; 2002, 41, 251; 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 64; RT I 2005, 37, 280).

5.3.10.9 Kanalisatsiooniehitiste veekaitsenõuded ja pumplate kujad
Alus: Veeseadus (RT I 1994, 40, 655; 1996, 13, 241, 240; 1998, 2, 47; 61, 987; 1999, 10, 155; 54, 583; 95, 843; 2001, 7, 19; 42, 234; 50, 283; 94, 577; 2002, 1, 1; 61, 375; 63, 387; 2003, 13, 64; 26, 156; 51, 352; 2004, 28, 190; 2005, 15, 87; 37, 280);  Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seadus (RT I 1999, 25, 363; 2000, 39, 238; 102, 670; 2001, 102, 668; 2002, 41, 251; 61,375; 63, 387; 2003, 13, 64; RT I 2005, 37, 280);  Vabariigi Valitsuse 16.05.2001. a, määrus nr 171, Kanalisatsiooniehitiste veekaitsenõuded (RT I 2001, 47, 261)
Haapsalu Veevärgi Haava tn reoveepuhasti kuulub suurte puhastite hulka, teenindatavate inimeste arv on üle 10 000.

5.3.11 Metsa kaitsekategooriad
Alus: Metsaseadus (RT I 1998, 113/114, 1872; 1999, 54, 583; 82, 750; 95, 843; 2000, 51, 319; 102, 670; 2001, 50, 282; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 594; 2004, 9, 53; 38, 258; 2005, 70, 540)
1.	Metsaks loetakse puittaimestiku kasvukohta pindalaga 0,5 ha või enam, mis vastab vähemalt ühele alljärgnevatest nõuetest:
o	seal kasvavad puud kõrgusega vähemalt 1,3 m ja puuvõrade liitusega vähemalt 30 protsenti;
o	seda majandatakse puidu ja teiste metsasaaduste saamiseks või seal säilitatakse puittaimestikku käesolevas seaduses nimetatud viisidel kasutamiseks. 
2.	Metsakategooriad on:
o	hoiumets;
o	kaitsemets;
o	tulundusmets.
3.	Metsakategooria ja metsa kasutamise viis fikseeritakse metsamajandamiskavas ning need on aluseks metsamajandusliku tegevuse kavandamisel metsakorraldajatele. 
4.	Kaitsemetsa kategooria määratlemine võib toimuda ka planeeringu kaudu.

Üldplaneering teeb ettepaneku arvata Haapsalu linna territooriumil olevad puistud, mis vastavad metsa definitsioonile kaitsemetsade hulka. 

Suuremateks terviklikeks metsaaladeks Haapsalus on Paralepa parkmets ja metsa ning rabaalad linna lõunaosas, Lihula mnt idas – nn Linna raba.

Üldplaneering teeb Ridala vallale ettepaneku määratleda kaitsemetsana ka Paralepa metsaala Rohuküla raudteetammi ja Paralepa aleviku vahel.

5.3.12 Välisõhu saastekaitse
Alus: Välisõhu kaitse seadus (RT I 2004, 43, 298; 2005, 15, 87) Vabariigi Valitsuse 26.01.1999. a määrus nr 38, Eluruumidele esitatavate nõuete ja üüri arvestamise korra kinnitamine; Keskkonnaministri 07.09.2004. a määrus nr 115, Välisõhu saastatuse taseme piir-, sihtväärtused ja saastetaluvuse piirmäärad, saasteainete sisalduse häiretasemed ja kaugemad eesmärgid ning saasteainete sisaldusest teavitamise tase (RTL 2004, 122, 1894); Sotsiaalministri 04.03.2002. a määrus nr 42, Müra normtasemed elu- ja puhkealal, elamutes ning ühiskasutusega hoonetes ja mürataseme mõõtmise meetodid (RTL 2002, 38, 511).

5.3.13 Surveseadmed
Alus: Surveseadme ohutuse seadus (RT I 2002, 49, 309; 2003, 88, 594; 2004, 2, 5; 18, 131; 30, 208); Vabariigi Valitsuse 02.07.2002. a, määrus nr 213, Surveseadme kaitsevööndi ulatus (RT I 2002, 58, 368; 2003, 44, 304).
5.4 Jäätmekäitlus
Alus: Jäätmeseadus RT I 2004, 30, 208; RT I 2005, 15, 87; 37, 288 
1.	Jäätmekäitlus on jäätmete kogumine, vedamine, taaskasutamine ja kõrvaldamine. Jäätmete kogumine on jäätmete kokkukorjamine, sortimine ja segukoostamine nende edasise veo või tekkekohas taaskasutamise või kõrvaldamise eesmärgil.
2.	Kõik omavalitsuse haldusterritooriumil tegutsevad juriidilised ja füüsilised isikud peavad rakendama kõiki sobivaid võimalusi, et vältida jäätmete teket ja vähendada nende hulka ning kandma hoolt, et jäätmed ei põhjustaks ülemäärast ohtu tervisele ega keskkonnale.
3.	Jäätmetekäitlemise põhieesmärk on “saastaja maksab” (jäätmevaldaja sõlmib lepingu jäätmete veoks kohaliku omavalitsusega või omavalitsuse poolt määratud veoettevõtjaga). 
4.	Läänemaa ainuke prügila suletakse 31.12.2006 Läänema Keskkonnateenistuse sulgemisotsuse alusel.
5.	Haapsalu linn koostöös Läänemaa Omavalitsuste Liiduga on koostanud Läänemaa jäätmejaama projekti koos keskkonnamõjude hindamisega. Vastavalt projektile rajatakse 2007 aastaks Pullapääle jäätmejaam.
6.	Olmejäätmevaldaja on kohustatud liituma korraldatud olmejäätmeveoga

Jäätmehoolduse visioon aastani 2016
Haapsalu linnas toimib jäätmete kogumise, sorteerimise ja taas- ning korduskasutuse süsteem. Selline jäätmekäitlussüsteem on  ülesehituselt lihtne ja arusaadav. Kõik võimalused keskkonnasõbralikuks jäätmekäitluseks on kasutusele võetud. 
 
Elanike ja ettevõtete keskkonnateadlikkuse arendamine
Jäätmekavas püstitatud eesmärkide täitmisel ja jäätmetekke stabiliseerimisel on oluline roll elanike ja ettevõtete keskkonnateadlikkuse arendamisel. Keskkonnateadlikkuse kasvust sõltub jäätmete liigiti kogumine ja tekke vähenemine.

Jäätmete liigiti kogumine ja taaskasutamine teisese toormena. Jäätmete ohtlikkuse vähendamine.
Jäätmeseadusega on kohalikele omavalitsustele pandud kohustus korraldada jäätmete liigiti kogumist, et võimaldada nende taaskasutamist võimalikult suures ulatuses.
Kvaliteetse taaskasutatava materjali kogumise eelduseks on jäätmete tekkekohas liigiti kogumine ja erinevate materjalide segunemise vältimine. Oluline on vältida tava- ja ohtlike jäätmete segunemist.
Kortermajade juures on oluline soodustada prügimajade rajamist. Prügimajades asuvad erinevad, liigiti kogutud jäätmete konteinerid ja neile on ligipääs ainult kindlate kortermajade elanikel. Prügimajad on lukustatud. Sellega hoitakse ära teiste isikute poolt toodavad jäätmed. Prügimajade rajamisega paraneb linna ilme. 

Biolagunevad jäätmed
Jäätmeseaduse mõistes on biolagunevad jäätmed anaeroobselt või aeroobselt lagunevad jäätmed, nagu toidujäätmed, paber ja papp, haljastus-, aia- ja kalmistujäätmed. Samuti võib biolagunevate jäätmete alla liigitada reoveemuda.
Biolagunevad jäätmed moodustavad olulise osa segaolmejäätmetest, Haapsalus hinnanguliselt üle 50 protsendi olmejäätmetes. Selliste jäätmete vähendamine olmejäätmete hulgas on oluline prügilate keskkonnaohutuse parendamisel.
Suur osa nendest jäätmetest ladestatakse hetkel veel prügilatesse. Jäätmeseadus näeb ette prügilasse ladestatavate biolagunevate jäätmete hulga vähendamist. Vähendamise sihtarvud on järgmised:
1)     mitte üle 45 massiprotsendi alates 2010. aasta 16. juulist;
2)     mitte üle 30 massiprotsendi alates 2013. aasta 16. juulist;
3)     mitte üle 20 massiprotsendi alates 2020. aasta 16. juulist.

Paber ja papp
Olulise osa olmejäätmete üldkogusest moodustavad paberi- ja papijäätmed, hinnanguliselt 12 %. Eraldi kogutuna saab neid kergesti taaskasutada. Paberi ja papi kogumisel on oluline inimeste teavitamine, millist paberit võib kogumispunkti viia, millist mitte, et vältida materjali kvaliteedi langemist. Oluline on tagada piisava hulga paberi ja papi kogumiskohtade olemasolu ja elanikkonna informeeritus nende asukohtadest.
Kompostitavad jäätmed
Hinnanguliselt sisaldavad Haapsalus olmejäätmed u 45 % orgaanilisi jäätmeid. Biolagunevaid jäätmeid (köögi-, aia- ja haljastusjäätmed) on kavas hakata kompostima Läänemaa jäätmejaamas. Jäätmejaama valmimiseni tuleb jätkata linnahoolduses tekkinud haljastusjäätmete kompostimist. Puude oksad on seni antud üle AS Eraküttele, kes teeb okstest hakkepuitu, mida kasutatakse linna katlamajas kütteks.
Eramajades tekkinud biolagunevad jäätmed tuleks nii palju kui võimalik kohapeal komposteerida. Oluline on eramajaomanike seas teavitustöö tegemine komposteerimise võimalustest ja nõuetest. Toidujäätmed võib kompostida ainult selleks ettenähtud kompostimisnõudes, kuhu ei pääse kahjurid. Aiajäätmed võib kompostida lahtiselt aunades.
Biolagunevate köögi- ja sööklajäätmete eraldi kogumise kohustus jõustub Haapsalus alates 01.01.2007 või pärast Läänemaa jäätmejaama valmimist.
Aedades ja haljastuses tekkinud biolagunevad jäätmed tuleb eraldi koguda ja suunata kompostimisse.
 
Ehitus- ja lammutusjäätmed
Ehitus- ja lammutusjäätmed võivad koosneda väga erinevatest materjalidest – mineraalsed materjalid, metallid, puit. Osa neist kuuluvad ohtlike jäätmete hulka.  Keskkonnakaitseliselt on oluline ehitus- ja lammutusjäätmeid võimalikult suures ulatuses sortida ja taaskasutada. Eelistada tuleks sorteerimist, aga ka taaskasutamist ehituse käigus. Juhul, kui ehitusel või lammutusel puudub võimalus jäätmete sortimiseks või see osutub majanduslikult ebaotstarbekaks, võib jäätmed sorteerimiseks üle anda vastavale jäätmeloaga jäätmekäitlusettevõttele. Ohtlikud ehitusjäätmed tuleb igal juhul koguda liikide kaupa eraldi ja anda üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavale ettevõttele.
Ehitus- ja lammutusjäätmete tekke kontrolli alla saamiseks nähakse Läänemaa jäätmekavas ette ehituslubade väljastamine siduda jäätmearuandluse kohustusega. Kui ehitamise käigus tekib jäätmeid üle 1 m3 päevas või üle 10 m3 kogu ehitusperioodi kestel, siis tuleb nende käitlemine kindlasti kooskõlastada linnavalitsuse linnakeskkonna osakonnaga.
Tingimused ehitusjäätmete käitlemiseks kinnitatakse jäätmehoolduseeskirjas eraldi lisana.

Ohtlikud jäätmed
Vastavalt Jäätmeseadusele on kodumajapidamistes tekkivate ohtlike jäätmete (va probleemtooted) kogumise ja üleandmise süsteemi korraldajaks kohalik omavalitsus. Ettevõtted ja asutused korraldavad oma ohtlike jäätmete kogumise ise ja annavad jäätmed üle ohtlike jäätmete käitluslitsentsi omavatele ettevõtetele ja tasuvad üle antud jäätmete käitluskulud.
Oluline on jätkata ohtlike jäätmete kogumist tavajäätmetest eraldi ja kogumissüsteemi täiustamist. Mitmetele ohtliku iseloomuga toodetele nn probleemtoodetele hakkab lähiajal kehtima tootjavastutuse kohustus. Probleemtoodete hulka kuuluvad patareid ja akud, elektri- ja elektroonika seadmed, mootorsõidukid ja nende osad, polüklooritud bifenüülid (PSB).

Jäätmekäitluse  objektid:
1.	Keskkonnajaamu on 7
2.	Orgaaniliste jäätmete ladustamispaik on planeeritud Pullapää jäätmejaama.
3.	Haapsalu linnas on 2 haljastusjäätmete ladestusplatsi Tulbi põiktänavas,  ja Metsakalmistul

Ehitus- ja lammutusprahi ladustamise alad
Inertsete ehitusjäätmetega võiks täita madalaid rannaalasid kuhu on kavas rajada haljasalad:
1.	Potisepa ja Nurme tn lõpus
2.	Lepa ja Haava tn lõpus
3.	Tiigi tn lõpus

Keskkonda mõjutavad objektid
1.	Haapsalu linnas on üks riiklik jääkreostusobjekt –  endine Haapsalu asfaltbetooni tehas, mis asub Lihula mnt 18. 
2.	Keskkonna lubadega ettevõtete nimekiri on toodud üldplaneeringu lisas.
3.	Lemmikloomade matmispaik on planeeritud Linna raba serva, Lihula mnt lähedale. 
4.	Haapsalule lähim registreeritud lemmikloomade matmispaik asub Kullamaal, Kullametsa külas.

5.5 Kommunikatsioonid
Haapsalu linn olemasolevat tehnilist infrastruktuuri ja võimalikke suuremaid ehitusalasid iseloomustab üldplaneeringu joonis nr 10 (Haapsalu tehniline infrastruktuur). 

5.5.1 Elektrivõrk
1.	Olemasolevate elektrivõrkude paiknemine ja elektrivarustuse toitekindlus on hea. 
2.	Tuleviku arenguid silmas pidades on elektrivõrkude täiendamine vajalike võimsuste ülekandmiseks tehniliselt teostatav. 
3.	Uute objektide ehitamisel pakub võrguettevõtja teoreetilise lahenduse elektrivõrguga liitumiseks välja juba detailplaneerimise käigus. 
4.	Lõplikud võrgu arendamise üksikasjad sõltuvad arendaja täpsetest soovidest, maaomanikega trasside ja alajaamade asukohtade kooskõlastamise edukusest ja arendaja rahalistest võimalustest.
5.	Forum Elekter AS kui piirkonna elektrijaotusvõrgu ettevõte ei teosta üldplaneeringu seisukohalt olulisi arendamise projekte. Toimub igapäevane töö võrgu hooldamisel -ja parendamiseks.

5.5.2 Veevarustus ja kanalisatsioon
1.	Aastaks 2010 tuleb tagada kõigile Haapsalu elanikele veeteenuste kättesaadavus.
2.	Vee kvaliteet tarbija kraanis peab tulevikus vastama Euroopa Liidu direktiivile EC 98/83.
3.	Vaatamata viimastel aastatel tehtud märkimisväärsetele investeeringutele Haapsalu kanalisatsioonimajandusse, ei ole kanalisatsiooniteenus veel kättesaadav paljudes linnaosades.
4.	Kui reoveepumplate võrk on heal tasemel, siis sama ei saa öelda kanalisatsioonitorustike kohta.
5.	Paljudel eramajadel on kuivkäimlad või septikkaevud, kanalisatsioonitorustike puudumise tõttu pole eramajade reovesi võimalik suunata linna puhastusseadmetesse. 
6.	Liitumine uute kanalitorustikega on suhteliselt loid.
7.	Heitvee pinnasesse juhtimine on Haapsalu linnas keelatud.

5.5.3 Sadevee probleemid
1.	Sade- ja pinnasevete kogunemine Haapsalu poolsaare rannakvartalite piirkonda. 
2.	Kohati ohustab ranna lähedal asuvaid krunte, haljasalasid ja tänavaid ka allikaline pinnavesi (Promenaadi äär, Kalda tn ja Metsa tn piirkond).
3.	Tänavate rekonstrueerimise tulemusel on enamus vanematest kruntidest osutunud madalamaks tänavapinnast. Kruntidele koguneb sadevesi.
4.	Sadevete uhtuv toime, eriti ilmekalt väljendub see Promenaadil ja Krahviaias.
5.	Üleujutusega seotud probleemid: holmidel olevad tänavad piiravad tammidena kvartaleid. Kvartalitesse koguneb nii kõrgvee kui sademete tulemusel vesi, äravool enamasti puudub. 
6.	Vanalinna osast kogunevat sadevett võiks kasutada linnuse vallikraavi, kui veekogu taastamisel.
7.	Sadevete seisukohalt probleemsed alad on üldplaneeringu joonisel nr 10. 
8.	Linna sadeveesüsteemi korrastamiseks on vaja:
o	I etapp – olemasoleva sadeveekanalisatsiooni mõõdistamine, selle tehnilise seisukorra inventariseerimine ning projekti lähteülesande koostamine. Selles etapis peaks otsustama ka linna piires asuvate sadevete kraavide korrastamise või likvideerimise.
o	II etapp – linna sadeveesüsteemi (soovitavalt koos Uuemõisa-Paralepa-Kiltsi-Valgeväljaga) rekonstrueerimise/laiendamise projekteerimine ja ehitamine. 

5.5.4 Soojavarustus
1.	Enamus Haapsalu korterelamu piirkodadest on ühendatud kaugkütte soojusvõrguga.
2.	Soojavarustuse lahendamiseks uutes korterelamupiirkondades holmidel tuleks ette näha lokaalne soojavarustus, kuna nende piirkondade ühendamine olemasoleva kaugkütte võrguga on tehniliselt keeruline ning ei ole majanduslikult põhjendatud.
3.	Vastavalt tehnika ja tehnoloogia arengule ning Euroopa Liidu rahastamisprojektide kasutamise võimalustele tuleb rakendada soojuse ja elektri koostootmisjaamade ja maakütte kasutuselevõttu. Üldplaneeringus on reserveeritud linna tootmismaadel, raudteest lõunas, maa-ala linna uuele keskkatlamajale.
4.	Soojamajanduse arendamisel ei fikseeri planeeringulahendus ainuvõimalikku arenguteed, alternatiivide säilitamine on hea süsteemi paindlikkuse seisukohast. 
5.	Negatiivsete keskkonnamõjude vähendamiseks tuleb mistahes süsteemi kasutamisel tagada kehtestatud normidest kinnipidamine.

5.6 Haapsalu linna ja Ridala valla administratiivpiiri täpsustamine

1.	Haapsalu  linna ja Ridala valla piir kulgeb suures osas piki Randsalu ja Ungru oja, sellel kohal langeb piir kokku ajaloolise linnapiiriga. 
2.	Problemaatiline on piiri kulg Männiku ja Tulbi tn juures. Selles osas on piir kujunenud välja 1950datel, lähtuvalt tollasest maakasutust.
3.	Haapsalu Linnavalitsuse ja Ridala Vallavalitsuse ühisnõupidamisel otsustati, et linna ja valla piir vajab täpsustamist põhimõttel: olemasolevad teed ja tänavad asuksid võimalikult tervikuna ühe omavalitsuse piires ja uue piiri asukoht kulgeks mööda looduslikke tähiseid.
4.	 Piiri määramisel otsustati võtta aluseks olemasolevate katastriüksuste piirid, mille abil fikseerida uus administratiivpiir kokkuleppel maaomanikega. Piiri kulgu täpsustati ühisel jalutuskäigul piki muudetavat piiri.
5.	Linnapiir kulgeb piki Ungru oja, mööda endist Haapsalu – Rohuküla raudteetammi maakasutuse põhjapoolset piiri kuni Tulbi tänavani. 
6.	Edasi järgneb korrigeeritud lõik, kus piir kulgeb mööda Tulbi tänava idapoolset serva kuni Tulbi tn nurgal olevate pereelamuteni, siin jätkub piir piki pereelamukruntide kirde ja kagupiire kuni Tulbi tänavani, edasi piki Tulbi tn kirdeserva Männiku teeni (selles korrigeeritud lõigus jääb Tulbi tn Ridala valla maadele). Piir jätkub piki Männiku tee edelaserva kuni Kesk tee pikenduseni, edasi mööda Kesk teed (Kesk tee Ridala valla ning katastriüksused Lille tn 7, Kesk tee 3, 5, 7 ja Tihase tn 10 Haapsalu linna piiresse), sealt ümber Tihase, Pääsukese ja Ööbiku tn pereelamukvartali (piiriks on siin magistraalkraav) kuni Jaama ojani. Edasi piki Jaama oja kuni Männiku teeni. Männiku teest põhja jääva endise jahindusklubi hoone ümbruse maad liidetakse linna maadega ja linna maadest arvatakse välja katastriüksused Männiku tee 20, 22 ja 28. Edasi jätkub piir mööda varasemat trassi. Männiku tee jääb kogu pikkuses linna maadele.
7.	Piiri muutmise ettepanek on kantud üldplaneeringu põhijoonisele.

Maa–alade taotlemine munitsipaalomandisse
1.	Käesoleva üldplaneeringuga on kavandanud maade munitsipaliseerimine lähtuvalt linna arengu vajadustest. 
2.	Munitsipaalomandisse kavandatakse võtta munitsipaalomandusse jäävate hoonete ja rajatiste alune maa, sotsiaal-kultuurilise otstarbega ja puhkeotstarbeline maa, linna arenguks vajalik maa, munitsipaalasutuste maa.
3.	Haapsalu linnal on kõik linna omandis olevate hoonete alune maa munitsipaliseeritud. Taotleda on vaja veel kõikide linna omandis olevate teede ja tänavate (rajatiste) alune maa. 
4.	Haapsalu linn soovib linna omandisse taotleda kogu linna administratiivpiiresse jääv maareformi läbimata maa, välja arvatud kehtiva maakasutusõigusega  ja tagastamisnõudega maad.

5.7 Kodanikukaitse ja päästeala

Alus: Hädaolukorraks valmisoleku seadus (RT I 2000, 95, 613; RT I 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 594: 2004, 26, 173; 54, 390); Päästeseadus (RT I 1994, 28, 424; 1996, 49, 953; 1998, 28, 355; 2000, 50, 316; 2001, 50, 283; 2002, 42, 267; 61, 375; 63, 387; 2003, 20, 116; 20, 118; 23, 143; 2004, 54, 390; 2004, 89, 612)
1.	Haapsalu linnal puudub hetkel riskianalüüs. 
2.	Tulevikus on vaja  kaardistada riskifaktorid, koostada riskianalüüs ja kavandada abinõud keskkonna turvalisuse tõstmiseks.
3.	Süstemaatiline töö riskiobjektide määramisel, hindamisel ja järjestamisel muudab ähvardava ohu nähtavamaks ning aitab kaasa otsuste tegemisele sellistes küsimustes, nagu ennetavad meetmed jm ning seda nii, et need oleksid kõige efektiivsemad inimeste, vara ja keskkonna kaitsmisel vastavalt nende ohustatusele.

Kõrge riskitasemega ühiskonda iseloomustavad: 
1.	elutempo kasv 
2.	pole teadlikkust, pole plaane, pole koostööd
3.	personali osa vähendamine tootmisprotsessis, suuremastaabilised tehnosüsteemid 
4.	kasvav tehniliste tõrgete ja inimlike eksimuste võimalus

Madala riskitasemega ühiskonda iseloomustab: 
1.	riskiteadlik planeerimine füüsiliste objektide kavandamisel
2.	riski sisaldavate objektide arvu vähendamine, või ohutumale kohale viimine
3.	riskiallikate juures preventiivmeetmete tarvitusele võtmine
4.	avariiolukorrale reageerivate hoiatussüsteemide toimimise tagamine

Riski suurendavateks teguriteks on: 
1.	laienev tuleohtlike kemikaalide kasutamine ja ohtlikud tööstuslikud tehnoloogiad;
2.	välk;
3.	elektririkked;
4.	hooletult markeeritud või markeerimata ohtlike ainete konteinerid;
5.	kuritahtlikud süütajad, narkomaanid, alkohoolikud;
6.	sabotaaž;
7.	suured ja keerukad rajatised, mille kohta puudub informatsioon ja kus on raske orienteeruda;
8.	liiklusõnnetused - raudteedel, maanteedel, õhus;
9.	tootmisavariid;
10.	keemiaavariid;
11.	varingud;
12.	veeõnnetused;
13.	keskkonnareostus;
14.	taudid ja epideemiad.

Esialgse analüüsi alusel võib Haapsalus loetleda järgnevaid riskifaktoreid:
1.	Ohtlikud veosed läbi kesklinna
2.	Ohtlike veoste trassi lõikumine Jaama ojaga kurvi kohal, kitsukesel sillal
3.	Kütusetanklad
4.	Puithoonestusega linna tuleoht
5.	Roostike põlengutest lähtuv tuleoht
6.	Tormituuled
7.	Üleujutustest lähtuv oht
8.	Rüsijääga kaasnev oht
9.	Lahe kinnikasvamisega kaasnev roiskumisprotsess
10.	Lennukoridor üle Haapsalu 

Riski vähendavad meetmed:
1.	Vähendamaks loetletud riske on üldplaneeringus kavandatud korrastada Haapsalu teedevõrku.
o	Planeeritud uus põhitänav (ringtee) ühendab linna suubuvad maanteed omavahel ja kulgeb elamualadest ohutus kauguses. 
o	Ringtee võimaldab suunata ohtlike ainete veosed kesklinnast eemale, samuti muutub ohutumaks ohtlike veoste trassi ristumine Jaama ojaga. 
o	Uuel tänaval on võrreldes täna kasutatava südalinna läbiva magistraaltänava – Tallinna maantee ja Jaama tänavaga oluliselt vähem ohtlikke ristmikke. 
o	Ringtee väljaehitamisel hõlbustab päästeteenistusest operatiivautode väljasõit nii Haapsalu linna kui ka linna lähiümbrusse.
2.	Roostikupõlengutest lähtuva tuleohu vähendamiseks on planeeritud Õhtu kalda ja raudteetammi vaheline roostikuala täita ja kujundada ümber pargiks. 
3.	Linna kirdeservas olevad ulatuslikud roostikud eraldatakse elamutest kergliiklustee ja haljasala ribaga.
4.	Tormituultes on kannatanud peamiselt holmidel asuvate hoonete katused. Mereäärsetesse piirkondadesse uue hoonestuse projekteerimisel tuleb arvestada suurte tuulekoormistega.
5.	Suuremaid rüsijää valle on kogunenud Haapsalu Eeslahe poolsele rannale. 
6.	Rüsijää toimega tuleb arvestada selle piirkonna kaldakindlustuse, aga ka haljastuse projekteerimisel.
7.	Haapsalu lahes on tormituulte mõjul esinenud ülikõrgeid veeseise. Maksimaalne veetase lahes on ulatunud 2m üle Kroonlinna nulli.  Üleujutusega kaasnevad kahjud võib rühmitada:
o	kahjustused ehitistele
o	kahjustused tehnilistele rajatistele
o	kahjustused kruntidele
8.	Ehitiste ja tehniliste rajatiste kavandamisel ei tohiks allpool üleujutuse maksimaalset veetaset asuda ruume ega seadmeid, mis on tundlikud veele. 
9.	Projekteeritavate hoonete esimese korruse põrand on soovitav kavandada mitte madalamana kui 2,3 m (abs kõrgus). 
10.	Vältimaks ranna lähedal asuvatele kruntidele kõrgvee kogunemist ei tohiks kvartalit ümbritsevate tänavate pind olla kõrgem kvartali sisse jäävate kruntide pinnast või tuleb tänavatesse ette näha piisavalt liigvee eemaldamiseks vajalikke truupe.  

5.8 Tuleohutusnõuded
Alus: Siseministri 8.09.2000. a, määrus nr 55, Tuleohutuse üldnõuded (RTL 2000, 99, 1559; 2004, 100, 1599). EV 27.10.2004.a määrus nr 315 “Ehitisele ja selle osale esitatavad tuleohutusnõuded”. 
Tulekahju tekkimisel tuleb tagada inimeste ohutus ja nende kiire evakueerimine või päästmine ohustatud alast. Haapsalu linnas on olemas 145 tuletõrje hüdranti. Uutel planeeritavatel aladel tuleb ette näha nõuetekohase tuletõrjevee kättesaadavus (EVS 812-6;2005 osa 6 Tuletõrje veevarustus). Täiendavalt lisas 7.

5.9 Negatiivsete mõjude ja ohtude leevendused

Negatiivsete mõjude ja ohtude leevendus
1.	Perearstiteenuse parema korraldamise tarbeks oleks Haapsallu vaja ehitada perearstikeskus.
2.	Arvestades Haapsalu looduslikke eeldusi ja traditsioone võiks puhkeasutusi olla oluliselt rohkem, kui Fra Mare Paralepa Tervise- ja Puhkekeskus	 Paralepas ja Laine Tervisekeskus	 holmil.
3.	Omanike arv on taas kasvamas ja tuleks leida uusi sobivaid kohti paadisildade ehitamiseks.
4.	Haapsalu sadamate toimimise tagamiseks tuleb regulaarselt puhastada Väinamerest läbi Haapsalu Eeslahe holmideni ulatuvat laevateed. 
5.	Elamumaade arendamine: 
•	Säilitades olemasoleva asustusstruktuuri ja hõlmates vähesel määral uusi alasid  on arendamine eeldatavalt neutraalse või mõningase positiivse keskkonnamõjuga.
•	Seoses tööstusettevõtete likvideerimisega holmidel ja Paralepas ning sinna elamumaade planeerimisega kaasneb nende alade üldise keskkonnaseisundi eeldatav parenemine. 
•	Elamute ehitamisel tuleb tagada nende keskkonnanõuetele vastavus ja võimalike negatiivsete keskkonnamõjude leevendamine (ühisveevärk, kaugküte, liikluslahendus). 
•	Kastani tn äärde uute kortermajade ehitamisega kaasneb oht ületada külgnevate metsaalade koormustaluvus, selle leevendamiseks tuleks planeerida rohealale piisavalt jalgteid ja ettevalmistatud puhkeplatse, metsaala tuleb regulaarselt hooldada. 
•	Miljööväärtuslikel hoonestusaladel tuleb vältida sinna kavandatavate uusehituste või olemasolevate majade ümberehitamisega kaasnevaid negatiivseid mõjusid (näiteks ebasobivad remondi- ja ehitusmaterjalid, ebasobiv arhitektuurne lahendus jms). 
•	Igasse detailplaneeringusse tuleb suhtuda eraldi ja otsustada eraldi vajadus detailplaneeringu strateegilise keskkonnamõju hindamise järele. Üldiselt ainult erandjuhtudel võiks rannapiirkonnas loobuda strateegilisest keskkonnamõju hindamisest.
6.	Puhkealadega kaasneb looduskeskkonna ülekoormamise oht. Selle leevendamiseks tuleb läbikaalutult kavandada teede- ja puhkekohtade võrk. 
7.	Rohelistel puhkealadel tuleb korraldada maastikuhooldus ning jäätmekäitlus.
8.	Paraleppa kavandatud ärimaad jagunevad keskkonna mõjult kolme ossa:
•	Suurim oht olemasolevale looduskeskkonnale on parkmetsa serva kavandatud kämpingu alal. Planeeringus on kehtestatud nõue säilitada 60% olemasolevast kõrghaljastusest, kämpingu detailplaneerimine eeldab olemasoleva puistu dendroloogilist hindamist ja sellele tuginevat raiekava. 
•	Oluline keskkonnamõju on ka puhkeotstarbeliseks ärimaaks kavandatud maatükil endise teraviljakombinaadi ja planeeritud uue juurdepääsutee vahel. Oht tuleneb siin eelkõige vajadusest tänast väga madalat maad täita, mille tulemusel ilmselt hävib olemasolev taimestik. 
•	Tähelepanu tuleb pöörata üleujutusohule ja sadevete ärajuhtimisele. Endise naftabaasi ja teraviljakombinaadi maade ümberplaneerimisega äri ja elamumaadeks nende keskkonnaseisund paraneb. Kindlasti peab alal tegema reostusuuringud.
9.	Olemasolevat säilitav ja minimaalset uut planeeriv ärimaade lahendus kesklinnas ei too kaasa suurenevat survet keskkonnale. 
10.	Pikemas perspektiivis rahvarohkemate ärihoonete detailplaneerimisel tuleb keskkonnaaspektidest rõhku pöörata liiklusskeemile (õhureostus, müra, riskid seoses ohtlike veostega jms.), haljastuslikele küsimustele ja maastikukujundusele.
11.	Tootmis- ja tööstusmaa mõjud 
•	Tootmisobjektide lähiümbrusesse ei ole soovitav ehitada elamuid ning ühiskondlikke hooneid. 
•	Neil aladel tootmise või muu tegevuse arendamisel tuleb hinnata võimalikku olemasolevat keskkonnareostust (see vajadusel likvideerida) ning keskkonnanõuded fikseerida vastavalt konkreetse arendatava tegevuse spetsiifikast lähtudes (n. tsoonide suurus sõltuvalt mürast või atmosfäärireostusest).
•	Positiivne  on tootmise paigutamine juba väljakujunenud tööstus ja transpordipiirkonda, mis väldib uute konfliktide tekke, samuti kasutab väljapakutud planeeringulahendus efektiivselt olemasolevaid transpordikoridore. 
•	Uute tootmisettevõtete rajamisel tuleb teostada detailne keskkonnamõju hindamine arvestades konkreetsete ettevõtete tegevust, tehnoloogiat, mahtusid, detailplaneeringulahendust ja muid aspekte mis üldplaneeringu staadiumis on määratlemata. 
•	Uute tootmismaade kasutuselevõtmisel Tööstuse tn kandis tuleb säästvalt suhtuda olemasolevasse kõrghaljastusse.
12.	Haapsalu liiklusskeemi lahendus on eeldatavalt positiivse keskkonnamõjuga. Planeeritud ümbersõit rajatakse enamuses juba varem reserveeritud ja osaliselt ette valmistatud teemaale. 
13.	Tulenevalt Haapsalu laevatee väikesest sügavusest on siinsed sadamad eelkõige mõeldud kasutamiseks väikelaevadele. 
14.	Sadamate kavandamisel tuleb tagada meremuda leiukoha kaitstus.
15.	Uute sadamate rajamisel ja olemasolevate sadamate arendamiseks on vajalik keskkonnamõjude hindamine.
16.	Inseneribüroo Stratumi poolt teostatud analüüsi põhjal on üldplaneeringus kavandatud infrastruktuuri rekonstrueerimise olulisemad muutused:
•	Uue ühendustee rajamine, mis võimaldab linna läbivat transiitliiklust kesklinnast mööda juhtida.
•	Linna põhiristmike rekonstrueerimine.
•	Eelnimetatud objektide rajamise või rekonstrueerimise tulemusena on otstarbekas kavandada liikluse rahustamisevõtete kasutamist linna keskosa tänavatel (Posti tänav, Karja tänav ja nendega ristuvatel tänavatel), mille eesmärgiks on tänasest keskkonna- ja kergliiklussõbralikum liikluslahendus. 
17.	Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks: 
•	Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal tuleb ehitustegevuse kavandamisel tuleb järgida muinsuskaitseseadust ja Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärust.
•	Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendused, korstnapitsid.
•	Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone või analoogiliste naaberhoonete kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks oleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega ja paiknema võimalikult varjatult.
•	Linnuse müüri lähine hoonestus Rootsituru ja Lossiplatsi veeres tuleks säilitada, vajadusel restaureerida, tagamaks nende platside senise suhteliselt suletud ilme.
•	Säilitada üldiselt kvartalites väljakujunenud tänavajoon. Hoone fassaad kavandada traditsioonilisele ehitusjoonele.
•	Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema olevatele naaberhoonetele. 
•	Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse. 
•	Olemasolevale hoonestusele kontrasti pakkuvate uusehituste koht ei ole vanalinnas.
•	Piiskopilinnus ja Krahviaed vajavad pidevad hooldamist.
•	Krahviaia ositi metsistunud ja tihe puistu vajaks harvendamist avamaks vaateid piiskopilinnuse müüridele.
18.	Promenaad, kaldakindlustused ja rannaäärne meri vajavad pidevat hooldamist. 
19.	Läbimõeldud uuendamist vajab kogu Promenaadi haljastus. Holmidepealne asub tervikuna Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndis.
20.	Holmidel asuvate endiste tööstuspiirkondade ümberplaneerimisel tuleks eelistada merega seotud funktsioone, osaliselt ka elamuehitust. Uue hoonestuse kõrgus ei tohiks ületada kolme korrust. Holmide planeerimisel tuleb arvestada üleujutusohuga. 
21.	Korrastada olevad rannapuiesteed.
22.	Puiesteede traditsiooniliseks puuks on olnud hõberemmelgas ja pooppuu.
23.	Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema sellel kohal kunagi olnud hoonele või olevatele naaberhoonetele. Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse.
24.	Majandushoone sobib ehitada krundi sügavusse, soovitavalt kokkuehitatuna naaberkinnistu kõrvalhoonega. Vajalik on naabrite sellekohane eelnev kokkulepe.
25.	Paralepa parkmets moodustab ühe osa maakonnaplaneeringus määratletud Pullapää – Paralepa väärtuslikust maastikust. Hoonestuse moodustavad kaks väikeelamute gruppi ja endine puhkekodu hoone Ungru tee veeres.
26.	Parkmetsa alale ei ole uusehituste püstitamine lubatud.
27.	Olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
•	Hoonestatud ala ei tohi suureneda. 
•	Olemasolevate majade remontimisel ja ümberehitamisel säilitada nende esialgne iseloom.
28.	Õpetaja – Staadioni tänavate elamurajoonile on iseloomulik hästi hooldatud eesaiad. 
29.	Aastaks 2010 tuleb tagada kõigile Haapsalu elanikele veeteenuste kättesaadavus.
30.	Vee kvaliteet tarbija kraanis peab tulevikus vastama Euroopa Liidu direktiivile EC 98/83.
31.	Vaatamata viimastel aastatel tehtud märkimisväärsetele investeeringutele Haapsalu kanalisatsioonimajandusse, ei ole kanalisatsiooniteenus veel kättesaadav paljudes linnaosades.
32.	Kui reoveepumplate võrk on heal tasemel, siis sama ei saa öelda kanalisatsioonitorustike kohta.
33.	Paljudel eramajadel on kuivkäimlad või septikkaevud, kanalisatsioonitorustike puudumise tõttu pole eramajade reovesi võimalik suunata linna puhastusseadmetesse. 
34.	Liitumine uute kanalisatsioonitorustikega on suhteliselt loid. Vajalik selgitustöö ja otsida motiveerimispakkumisi.

Rannakindlustuste rajamisel tuleks jälgida järgmisi aspekte:
1.	Mõju ei tohi laieneda kaugemale kui 10 m planeeritavast rannajoonest.
2.	Täitena peab kasutama merevees vähe leostuvaid materjale.
3.	Täitepinnas ja merepõhjast väljavõetav materjali ei tohi sattuda ranna-kindlustustest lahe poole.
4.	Sadama akvatooriumide ja laevateede süvendusmaterjal tuleb teisaldada kas maismaale või lahe avaossa (paigutamise piirkond tuleb täpsustada eraldi).
5.	Kavandatavate objektide projekteerimisele peaks eelnema aluspinna geoloogiline uuring rannavööndis. 
6.	Praeguses projektis ettenähtud rannakindlustustel ja rekonstrueeritud sadamatel ei ole otsest mõju Haapsalu Tagalahe ravimuda maardlale. 
7.	Navigatsiooniperioodil tuleb maardla piirkonnas keelustada mootorpaatidega sõitmine, tähistades ühtlasi maardla laevateede vahetusse lähedusse jääva piiri.
8.	Aafrika ranna piirkond on kasutusel puhkealana. Siit kuni linna idapiirini jääb lai roostiku ala.

Soovitused edasisteks uuringuteks ja seireks:
1.	Haapsalu lahes teostati kompleksseiret aastatel 1988-1990 (tellijaks oli Eesti Vabariiklik Kuurortide Valitsus), kusjuures ligi 20 punktis uuriti vett, põhjasetteid, põhjaloomastikku ja -taimestikku. 
2.	Aastatega on Haapsalu lahe olukord muutunud, kuid seire puudumise tõttu ei ole teada, kas negatiivses või positiivses suunas. Intensiivse neotektoonilise kerke tõttu lahe siseosa madaldub ja veevahetus halveneb. Vetikate vohamine Tagalahes on jätkunud. 
3.	Paremaks on muutunud olukord reovete puhastuses. 
4.	Madalate ja kõrgete veeseisude vaheldumine muudab rannalade kasutamise keerukaks. 
5.	Haapsalu laht on oluline kalade kudemispaigana, samas asub ka üleriigilise tähtsusega ravimudamaardla.
6.	Haapsalu lahe geoökoloogiliste probleemide lahendamiseks teostada Ees- ja Tagalahe rannavööndi ja merepõhja setete kaardistamine. 
7.	Kaardistamise tulemuste põhjal on võimalik planeerida sadamate ja laevateede süvendamine ning valida välja kaadamispaigad süvendusmaterjali paigutamiseks. 
8.	Kuna varasemad põhjalikud uuringud Haapsalu lahes teostati üle 15 aasta tagasi, siis saadud uued andmed võimaldavad analüüsida muutuseid geoökoloogilistes protsessides.
9.	Ees- ja Tagalahe hüdrograafilised mõõdistamised teha mõõtkavas  vähemalt 1:5000.
10.	Luua Haapsalu lahe hüdrodünaamiline mudel.
11.	Teostada Ees- ja Tagalahe põhjaelustiku kaardistamine.
12.	Koostada statistiline ülevaade olemasolevatest veetasemete mõõtmiste andmetest.
13.	Paigaldada Haapsalu Ees- ja Tagalahte kaasaegne veetasemete mõõtmise jaamad.
14.	Kõikide vanade hüdrotehniliste rajatiste rekonstrueerimisel ja uute rajamisel Haapsalu linna rannajoonele tuleb teostada detailsed geoloogilised uuringud koos rajamise keskkonnamõju hindamisega. See on oluline Haapsalu lahe kui tundliku mereala seisukohast, aga samuti üleriigilise tähtsusega ravimuda maardla esinemisega Tagalahes.
15.	Alustada Haapsalu lahe seirega vähemalt 1989-1990.a. mahus, fikseerimaks hetkeseisu ja selgitamaks viimaste aastate muutusi geokeemilistes, hüdrodünaamilistes ja ökoloogilistes aspektides. 
16.	Välja töötada Haapsalu lahe majandamisega seotud programm, kus kajastub:
•	sadamapoliitika (kus ja kui palju osutatakse sadamateenuseid, perspektiivsed sadamakohad, sadamate väljaarendamise perspektiivid jne); 
•	rekreatsioon (kus luuakse suplemisvõimalused, millise kvaliteediga on vesi, lahe eksponeerimine turistidele jne); 
•	kalamajanduse, ravimuda kaevandamise ja rekreatsiooni suhe; 
•	rannaalade korrastamine ja kasutamine – kuhu roostik, kuhu promenaad, kuhu paigaldada sadamatest süvendusmaterjal jne.

5.10 Alternatiivide võrdlus

Põhiline osa alternatiivide võrdlusest – üldplaneeringuliste lahenduse variantidest on toimunud töö käigus ja käsitlemist leidnud kui üldplaneeringus kavandatu. Üldiselt üldplaneeringule, kui tervikule ei ole alternatiivi. Alternatiive võib olla üldplaneeringu 
Hajutamaks liigselt Haapsalu kesklinna koormava liikluse mahtu on üldplaneeringus kavandatud uue ümbersõidutee (magistraaltänava) rajamine piki raudteetammi linnapoolset külge Randsalust Lihula mnt viaduktini ning sealt edasi piki endise naftabaasi raudteeharu kuni Kiltsi teeni, ristmikult saab jätkata kas Rohuküla või Paralepa ranna suunas. Lahenduse plussiks on tulevase teetrassi lihtne ja loogiline kulg linna idapiirilt Paralepani. lihtsustub väljasõit Päästeameti keskusest ja ligipääs Paralepa supelrannale ning Haapsalu ajaloolise raudteejaama ansamblile. Valitud lahenduse miinuseks on tema osaline kulg piki olemasolevat raudteed ja raudteejaama ansambli mõtteline jagamine kaheks, ansambli visuaalne terviklikkus säilib. 

Ühe alternatiivina kaaluti nn suure ümbersõidu kava (Võnnu tee – Espre – Valgevälja):
1.	Miinused:
•	Liikluse liigne eemale juhtimine linnast.
•	Trassi pikkus ja sellest tulenev oht -  autojuhid ei võta  uut liiklusskeemi omaks ja jätkavad läbisõitu linnast. 
•	Pika ringtee ehitamine avaldab olulist keskkonnamõju Haapsalut ümbritsevatele madalatele märgaladele. 
•	Pika ringtee ehitamine on kulukas.
•	Suur on oht, et ehitus võib jääda venima.
2.	Plussid:
•	Transiitliiklus on linnast väljas.
•	Linnas liiklussaaste hulk väheneb oluliselt.
•	Linnas paraneb oluliselt liiklusohutus.

Teine alternatiiv oleks välja ehitada Randsalu – Lihula mnt vaheline teelõik ja jätkata sealt edasi piki Lihula mnt ja Männiku teed. 
1.	Miinused:
•	Logistiliselt on trassi lahendus keeruline.
•	On suur oht, et liiklejad ei võta trassi omaks.
•	Suureneb ajakulu ja sellega koos ka liiklussaaste hulk.
•	Suurenevad liiklusavariide ohud.
•	Väheneb liiklusohutus.
2.	Plussid:
•	Suhteliselt väike maksumus.
•	Vähene mõju olemasolevale raudteetammile.

Üldplaneeringus on reserveeritud maa Tallinn – Haapsalu raudtee taastamiseks, rajatav raudtee kulgeks Haapsalus piki olemasolevat trassi  kuni Lihula mnt viaduktini, sellest edelasse on kavandatud koht uuele raudteejaamale. 
1.	Plussid:
•	Uus jaam asub linna sisenevate teede sõlmpunktis.
•	 Lähiümbruses elab suur osa elanikest.
•	Uue jaama rajamine võimaldab säilitada kultuurimälestisena kaitse all oleva vana raudteejaama esialgsel kujul.
•	 Raudtee kulg võimaldab raudtee kaubaveo korraldamist külgnevas Tööstuse tn ettevõtluspiirkonnas.

2.	Miinused:
•	Uue jaama rajamise maksumus.
•	Suureneb otsene ja kaudne surve jaama ja selle lähiala keskkonnale.

Alternatiiviks on jaama jätmine vanasse kohta ja raudtee rekonstrueerimine 
1.	Plussid:
•	Ajalooline harjumus.
•	Jaamast lähtuvate keskkonnamõjud on  väiksemad eelmisest variandist.
2.	Miinused:
•	Kultuurimälestisena kaitse all oleva vana raudteejaama säilitamine esialgsel kujul on väga kallis.
•	Kuna vana perrooni kõrgus ei vasta tänapäeva vagunite kõrgustele ning tooks kaasa perrooni ümberehitamise, aga seda ei tohiks teha kaitsealuse objektiga.
 
Paralepa supelranna ja Jaama oja vaheline maa moodustab üldplaneeringu kohaselt tunnetusliku terviku Õhtu kalda pargivööndiga. Paralepa puhkemajandusliku ettevõtluspiirkonna teljeks on kavandatud Haapsalu uue ringtee pikendus kuni supelranna parklani, tee kulgeks piki olemasolevat sihti. Tänase linnakeskuse ja planeeritava Paralepa arengupiirkonna ühendustee kulgeks paralleelsena Jaama oja sillalt algava jalgteega. Sellest teest lõuna poole, kummalegi poole ringtee pikendust on kavandatud ärimaad puhkemajanduslike ettevõtete tarbeks. Ärimaa kruntidel tuleb säilitada väärtuslikum osa olemasolevast kõrghaljastusest, krundi täisehituse protsent ei tohi ületada 30% ja kavandatava hoonestuse kõrgus kolme kuni viit korrust. Uute teede ja Paralepa piirkonna arendamise tulemusena peaks Kiltsi tee ja uue ringtee ristmiku ümbrusse kujunema piirkonna ärikeskus, keskuse krundid on mitmeotstarbelised (Ä, E, Ü).

Haapsalu kuurordi edasiarendamiseks puudub Paralepa kõrval arvestatav alternatiiv. 
1.	Plussid:
•	Piisavalt olulise kõrghaljastuseta ala olemasolu.
•	Praegu on käimas hoogne arendustegevus.
•	Paralepa parkmets igati sobiv naaber puhkeasutustele.
       2. Miinused:
•	Suureneb surve Paralepa parkmetsale.
•	Liigne kontrast Paralepa parkmetsa ja uushoonestuse vahel.
•	Ehitiste kavandamisel tuleb arvestada raskete ehitusgeoloogiliste tingimustega.
•	Mere poolt ähvardav üleujutusoht.

Traditsioonilised kuurordi alad holmide ja vanalinna piirkonnas on ammendatud. Kuurordiehitiste arengualana on üldplaneeringus reserveeritud maad Paraleppa. 

Haapsalu teeb teiste Eesti linnade hulgas eriliseks tema asend sügavalt merre ulatuval poolsaarel. Maalilised mererannad pakuvad häid puhkevõimalusi. Nii ongi Haapsalu kuurordi  areng käinud koos kaldapuiesteede – promenaadide kujundamisega. Üldplaneeringus on üheks olulisemaks ideeks ümbritseda linn puiesteede pärjaga, mis saab alguse Uuemõisa mõisa taguselt rannaalalt (tulevane väikeelamute piirkond) kulgeb piki olemasolevat teetammi puhastusseadmete juurde ja sealt edasi Aafrika rannani. Rannapargid on Vee tn äärde rajatava väikese haljasala kaudu kavas ühendada Lossipargi ja Krahviaiaga ühtseks võrgustikuks. Rannaparkide vöönd jätkub Promenaadi ja edasi viikide äärsete puiesteedega. Maad uute parkide rajamiseks on reserveeritud holmide tippu, Lahe tn edelaserva täidetud maale ning Õhtu kalda roostikualale. Parkide vööndi lõpetab Paralepa supelrand, millele järgneb looduslik Paralepa parkmets. 
Rannaparkide vööndi siin kavandatud kujul väljaehitamise negatiivseks mõjuks on roostikuala likvideerimine ja seega veelindude pesitsusvõimaluste vähenemine Õhtu kaldal. Roostikud säilivad Tagalahe äärsel rannal. Positiivseks mõjuks on kevadistest roostiku põlengutest lähtuva tuleohu vähenemine, Tagalahe äärsete elamupiirkondade tuleohtu aitab leevendada roostiku ja elamumaade vahele rajatav haljasala.
KSH eksperdid on üldplaneeringu koostajatega samameelt, et rannaparkide vööndile ei ole alternatiivi.

6  KESKKONNAMÕJUDE VÕRDLUS JA ANALÜÜS 

6.1 Kaudne mõju, kumulatiivne mõju ja koosmõju
Kaudne mõju, kumulatiivne mõju ja koosmõju tulenevad lisanduvatest muutustest, mille on põhjustanud teised eelnevad, olevad või põhjusega ettenähtavad tegevused koos kavandatava visiooniga.

Arendus

Arendus

Mõju A

Mõju A

Mõju A

Kumulatiivne mõju

Kaudse mõju, kumulatiivse mõju ja koosmõjuna saab käesoleva üldplaneeringu puhul vaadelda:
1.	Mõju õhule.
2.	Mõju pinna ja põhjaveele.
3.	Mõju elustikule, sh mereelustikule ja merevee seisundile.
4.	Mõju rannajoonele.
5.	Mõju linnahaljastusele.
6.	Psühho-visuaalne mõju.
7.	Mõju tervisele.
8.	Mõju sotsiaal-majanduslikule infrastruktuurile.
Psühho-visuaalset mõju, mõju tervisele ja sotsiaal-majanduslikule infrastruktuurile käsitletakse edaspidi urbaansete üldelamistingimustena.

Tõsiseks küsimuseks keskkonnamõju hindamisel on peetud kaudsete ja kumulatiivsete mõjude ning koosmõjude määratlemist (Guidelines For The Assessment of Indirect And Cumulative Impacts And Impact Interactions, 1999). Nende kolme tüüpi mõjude erinevad definitsioonid kattuvad suuremal või vähemal määral. Samas puuduvad üldtunnustatult omaksvõetud definitsioonid (Guidelines...). Seetõttu on rakenduslikes keskkonnamõju hindamistes kõiki kolme tüüpi mõjusid käsitletud koondnimetusega – kumulatiivsed mõjud. Sisulises plaanis on niisugune lähenemine õigustatud, sest kumulatsiooniaspekt on ühiselt omane kõigi kolme tüübi keskkonnamõjudele. Samas on kõiki kolme tüüpi mõjude hindamisel vajalik liikuda „analüüsilt sünteesile” kasutades selleks mõjuväljade võimalikult suurt diferentseeritust (tabel 7).

Tabel nr 7.  Eksperdi seisukoht

MÕJUD	
Määratlemine	
Hindamine	
Kaudne	Koosmõju	Kumulatiivne			

√
	
√	
√	
√	
√	

6.2 Keskkonnamõjude astmeline skeem ja maatriks

Nimetatud kolmetüübiliste mõjude käsitlemisel on siinjuures kasutatud keskkonnamõju astmelist skeemi (tabel  8). Sellega määratletakse:
1.	Arengukomponendid (A). 
2.	Kompleksmõjulised kavandatud tegevused (B). 
3.	Mõjutatavad miljööretseptorid (C).
4.	Kumulatiivne, sh kaudne ning interaktiivne mõju (D).

Tabel nr 8. Keskkonnamõju astmeline skeem

A   Arengukomponendid
–  Hooned ja rajatised

B   Tegevused
–  Ehitamine
–  Lammutamine
–  Infrastruktuuri loomine
–  sotsiaal-majandusliku tegevuse üldine korraldamine
–  Tehnoloogilise protsessi korraldamine
–  Planeerimine ja maastikukujundus
–  Avaliku teeninduse korraldamine 
		
C   Retseptorid   
–  Rannikumeri
–  Rannajoon
–  Rannavööndi maastik
–  Kontaktala maastik
–	Kaitstavad alad
–	Elamualad
–	Ärialad
–	Tootmisalad
–	Sotsiaal (s.h. kultuuri-) alad
–	Kommunikatsioonialad
–	Halduse korraldamise alad	D  Kumulatiivne ja kaudne mõju ning koosmõju
–  Loodusliku elustiku muutused
–  Maastikumuutused, s.h. rannikumere ja rannajoone muutused
–  Tootmis-äritingimuste muutused
–  Elutingimuste muutused,  keskkonnakahjustused ja -häiringud	

Käesoleva hindamise kumulatiivsete mõjude maatriks (tabel 9) käsitleb kavandatava tegevuse kogu elutsüklit (rajamisest lammutamiseni) – ühelt poolt. Teisalt – käsitletakse minevikus toimunut, nüüdisaegseid kaasnevaid tegevusi ja võimalikke tulevikutegevusi.

Tabel nr 9.  Üldplaneeringu evitamise mõjude maatriks
Potentsiaalne
mõjuala,
mõjutatav
ressurss ja tegur	Tegevused	Kumula-tiivne mõju, sh kaudne ja koosmõju	
	
Ehita-
mine	
Kasuta-mine	
Leeven-dus	
Varasemad
tegevused	
Linna-väliselt
toimuvad
tegevused	
Tuleviku võimalikud tegevused		
1	2	3	4	5	6	7	8	
– Kontaktala
   maastik	x x	x	+	x x	x...x x x	x x	x x	
– Rannavööndi
   maastik	x x x	x		x x x	x	x...x x x	x x x	
– Akvatooriumi
   lähiala	x x x	x...x x	+	x x 	x x	x x x	x x	
– Avamere-
   ala	x x	x		x x 	x x	x x...x x x	x x	
– Merevee 
kvaliteet	x x x	x x	+	x x x	x x	x x...x x x	x x x	
– Põhjavee
   kvaliteet	x x	x x	+	x x x	x x	x x	x x x	
– Pinnavee
   kvaliteet	x x	x x	+	x x x	x x	x x	x x x	
– Merepõhja
   elustik	x x 	x		x x 	x x	x...x x x	x x	
– Kalastik	x x x	x x	+	x x x	x x	x...x x x	x x	
– Linnustik	x x x	x x	+	x x 	x	x	x	
– Rannajoone
   muutus	x x 	x		x x x	o	x x...+	x x x...+	
– Ranna-
   abrasioon	x	o		x x	x	x x	x x	
– Õhu kvaliteet	x x x	x	+	x x x	x x x	x...x x x	x x x	
– Müra	x x x	x x	+	x x x	x x x	x x...x x x	x x x	
– Urbaansed 
   üldelamis-
   tingimused	x x	x	+	x x	x x	x x	x x	
– Puhke-
   tingimused	x x x	x x	+	x x x	x x	x x	x	
– Kultuuripärand s.h. miljööväär- tuslikud alad	x x	x	+	x x x	x	x x	x	
– Kaitstavad
   alad	x	x	+	x x	x	x	x	
– Kaugmõju sh
  piiriülene mõju	o	o		x	o...x	o...x	o	
– Mikrokliima	x 	x x		x x x	x	x x	x x	
– Maakasutus	+	+		x x x...+	x x	x x...+	x x...+	
– Loodusvarade
   säästev kasuta-
   mine	x 	+	+	x x x...+	x x...+	x x x...+	+	
– Riskiilming	x	x x 	+	x x x	x x x	x x x	x x x	

Selgitus:
o	– olematu või väike mõju
x	– suhteliselt väike mõju
x x	– mõõdukas mõju
x x x 	– oluline mõju
+	– üheselt kasulik mõju

6.3 Keskkonnamõjud ja -aspektid

1.	Haapsalu linn koos selle juurde kuuluva maismaa ja merelise transpordi tehnilise infrastruktuuriga on polüfunktsionaalne kooslus, mis püüdleb elu– ja sotsiaalruumi, majandus- ja loodusruumi parimale võimalikule koosmõjule.
2.	Tervikuna on linn olulise keskkonnamõju (sealhulgas kumulatiivse mõju) ja riskitasandiga.
3.	Liigendatud rannajoonega merelinn Haapsalu on keeruline polüfunktsionaalne kooslus. Selles ilmnevad paljud keskkonnaaspektid, millel on oluline mõju keskkonnale. 
4.	Aspektide koosmõju väljendub linna minevikus, olevikus ja tulevikus toimunud, toimuvate ja toimuda võivate tegevuste tulemina. 
5.	Oluliste keskkonnaaspektidena on kumulatiivse mõju hindamisel on arvestatud :
–	looduslike protsesside (maapinna kerge, setete akumulatsioon, taimevaris jne) tulem;
–	ehitustegevuse tulem;
–	sotsiaal-majandusliku tegevuse tulem;
–	õhuheitmed;
–	veeheitmed;
–	jäätmed;
–	müra;
–	loodusvarade kasutamine.

Kumulatsiooni arvestavalt ühe näitena rõhutagem, et orgaaniliste lenduvate ühendite hulgas on kantserogeene, mille toime võimendub koos õhu tahkete osakestega. Mürahäiring, olles vägagi individuaalse tajulävega, võib lisada sellele omapoolse impulsi. Samas on müra tehnogeenne keskkonnategur, mis mõjutab inimest ka siis, kui ta arvab olevat sellega harjunud. Mürakumulatsioon väljendub märkamatus kurdistumises.

Inimese elamisega, tema sotsiaalse ja majandusliku tegevusega kaasneb alati risk. See väljendub tekitatud kahju:
•	võimalikkuses;
•	võimalikus suuruses.

Peamisteks linnalise hädaolukorra ohuga riskideks on:
•	loodusõnnetuste (üleujutus, torm, äike jm) riskid;
•	transpordiriskid;
•	kommunaalvõrkude riskid;
•	ohtlike ettevõtete riskid;
•	korrakaitse riskid;
•	sotsiaalsed riskid;
•	spetsiifilised riskid.

Haapsalu linna üldplaneering olles strateegiline dokument ei saa täpselt ette näha looduslike, majanduslike ja sotsiaalsete protsesside arengut ning selle võimalikke tagajärgi. Iga hindamine ja prognoos tõenäoline tõenäosuse erineval tasandil. Planeerimisel ja keskkonnamõju hindamisel on võimatu võimalikke mõjusid ja tagajärgi täpselt ette näha. Keskkonnakasutuslike otsuste tegemisel on täpsete tulemuste prognoosimatuse tõttu alati tegemist määramatusest tuleneva riskiga. Seda rõhutab ka määramatuse subjektiivne hinnang.

7 STRATEEGIA SÄÄSTEV EESTI 21 KASUTUS ÜLDPLANEERINGUS

7.1 Sissejuhatus

 7.1.1 Haapsalu üldplaneeringu lähteülesande p.3.2
 Haapsalu Linnavolikogu 25.04.2003 määrusega Nr.12  kinnitatud Haapsalu üldplaneeringu lähteülesande p.3.2. seab lahendamiseks järgmised ülesanded:

3.2.1 	Koostada üldplaneering linna kogu territooriumi kohta määratledes sellega territoriaal-majandusliku arengu põhisuunad; kestva ja säästva arengu tingimused ; maakasutuslikud ja ehituslikud põhimõtted koos piirangute ja kitsendustega; ning täites planeerimisseaduse §8 lg 3  loetletud nõudeid
3.2.2. 	Analüüsida  linna administratiivpiiri muutmise vajadust koostöös Ridala vallaga. Täpsustada linna piir (k.a rannajoon) ja territooriumi suurus (hektarites) 
3.2.3. 	Koostada Haapsalu linna keskkonnastrateegia aastani 2013.
3.2.4. 	Koostada infrastruktuuri ja jäätmemajanduse arengukavad 	
3.2.5.  	Koostada territooriumi funktsionaalse tsoneerimise plaan, mis määrab maakasutuse      juhtfunktsiooni
3.2.6.   	Põhiliste teede ja tänavate, sadamate asukoha ning liikluskorralduse üldiste põhimõtete määramine
3.2.7.    Miljööväärtuslike hoonestusalade määramine ning nende kaitsetingimuste seadmine
3.2.8.    Vajaduse korral ettepanekute tegemine maa-alade ja üksikobjektide kaitse alla võtmiseks.
3.2.9.	Puhke- ja virgestusalade määramine.
3.2.10.	Ranna ja kalda ehituskeeluvööndi täpsustamine.
3.2.11.	Määrata detailplaneeringute koostamise vajadus ja järjekord
3.2.12.	Määratleda majanduslikud võimalused üldplaneeringu elluviimiseks 

 Vastavalt üldplaneeringu lähteülesande p.3.2.1., planeeringus olemasolevate materjalide hulka võetud Ateena Deklaratsiooni aluspõhimõtetele ja KSH programmi p.1.4.-le kasutatakse hindamisel täiendava alusena  14.09.2005 Riigikogu otsusega heaks kiidetud Eesti säästva arengu riiklikku strateegiat “Säästev Eesti 21”. Viimane “ loob üldise raamistiku riigi pikaajaliseks, säästvaks ja tasakaalustatud arenguks, sotsiaal-, majanduse- ja keskkonnavaldkonna seostamiseks. Samuti määratleb arengueesmärgid ning üldised tegutsemissuunad. Säästev Eesti 21 heakskiitmine on oluliseks tähiseks Eesti ühiskonna arengus, kuna esimest korda on määratletud riigi üldised pikaajalised arengueesmärgid. Strateegias määratletud eesmärkideks on Eesti kultuuriruumi elujõulisus, inimese heaolu kasv, sotsiaalselt sidus ühiskond ja ökoloogiline tasakaal.” ( tsitaat Keskkonnaministeeriumi 14.09.2005 pressiteatest).

  Samuti näeb KSH programm ette hindamisel kasutada taustana ka Statistikaametis Eesti jaoks välja töötatud säästva arengu näitajate süsteemi (Statistikaamet, 2002).

  Kuna vastavalt Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse §40-le on strateegia SE21 strateegilise keskkonnamõju hindamise aruanne osa kogu strateegiast kui planeerimisdokumendist, on käesoleva KSH infomaterjalide hulka võetud ka SE21 strateegilise keskkonnamõju hindamise aruanne (AS Tallmac, 2003) ja konkreetselt selles aluseks võetud ning käesolevasse KSH-sse puutuvad hindamise põhimõtted:

Keskkonnamõju hindamine peab haarama looduskeskkonna kõrval ka tehiskeskkonna, sotsiaalse ja vaimse keskkonna.
Kultuuriruum ja ühiskonna sidusus tuleb lugeda tähtsamaks kui edukus ja elustandard.
Majandusedu peab olema heaolu saavutamise vahend, mitte olemise eesmärk. 
Inimene/rahvas olgu kõikide asjade mõõt. Rahvastiku terviseseisund peegeldab parimini sotsiaalmajanduslike tegurite koostoimet. Rahva tervist ei saa parandada isoleeritult sotsiaalseist, majanduslikest, ökoloogilistest ja vaimuelu tegureist.
Eesti ühiskonna suur ja süvenev kihistumine vähendab ohtlikult ühiskonna tähtsaimat arenguressurssi, avaldudes osa inimeste võõrandumises ühiskonnast, samuti inimeste sattumises vaesuse umbteele. Juhtivate sotsiaalteadlaste väitel vaesusse langemise põhitegurid on halb haridus, halb tervis, suur töötuserisk.
Tuleb pidevalt arvestada ülemaailmsete arengutrendide mõju: 
globaliseerumisprotsesside toimel transnatsionaalsete korporatsioonide mõju (majandus)poliitikale;
piirkondlike erinevuste suurenemine maailmas; 
tarbimisühiskonna mudeli pidev pealesurumine firmade ja meedia poolt.
Säästva arengu aluseks on inimeste väärtushinnangute nihkumine tarbimise nautimiselt isiksuse vaimsele ja füüsilisele täiustumisele.

SE21-s määratletud eesmärkideks on: Eesti kultuuriruumi elujõulisus, inimeste heaolu kasv, sotsiaalselt sidus ühiskond ja ökoloogiline tasakaal.

 KSH käesoleva osa hõlpsamaks jälgimiseks on siin veelkord (vt. ptk.2) ära toodud üldplaneeringu eesmärgid:
Linna ruumilise arengu põhimõtete kujundamine.
Kavandatava ruumilise arenguga kaasneda võivate majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste mõjude ning looduskeskkonnale avalduvate mõjude hindamine ning selle alusel säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu tingimuste seadmine.
Maa- ja veealadele üldiste kasutamis- ja ehitustingimuste määramine.

 Üldplaneeringus käsitletav linnaruum jaguneb kaheks keskkonnaks: looduskeskkonnaks ja tehiskeskkonnaks (hõlmab inimese kaasabil loodud keskkonda). 

Looduskeskkond	Tehiskeskkond	
	Majanduskeskkond	Elu- ja sotsiaalkeskkond	Kommunikatsioonid	

   Järgnevalt on  vaadeldud Haapsalu üldplaneeringu eesmärke ja alleesmärke strateegia SE21 eesmärkide lõikes.  Sellest tulenevalt oleks üldplaneeringu keskkondade ja SE21 eesmärkide vastavus üldjoontes järgmine:
Looduskeskkond ja kommunikatsioonid – ökoloogiline tasakaal (E4)
Elu- ja sotsiaalkeskkond – sidus ühiskond (E3)
Majanduskeskkond – heaolu (E2)
Ositi kõik keskkonnad – Eesti kultuuriruumi elujõulisus (E1)

  Mitmed üldplaneeringu keskkondade eesmärgid on liigitatavad erinevate SE 21 eesmärkide alla, mis teeb keerukamaks nendele hinnangu andmise praegu kui ka saavutuste hindamise tulevikus. 

  Eeldatavalt on riiklik arengustrateegia SE 21 määrav ka Haapsalu linna arendamisel.

7.1.2 Üldplaneeringu tekstis on välja toodud  probleemid:

1.	Vanalinna elamute osas on välja toodud probleem sellest, et majad on mitme kaasomaniku valduses, kel on erinevad majanduslikud võimalused. Parim oleks, kui algselt ühepereelamud – villad jõuaksid taas ühe omaniku kätte.
2.	Teistel väikeelamute aladel on probleemiks vähene liitumine linna vee- ja kanalisatsioonivõrguga.
3.	Eramajade aladel ei ole kohati võimalik korraldada majade kanaliseerimist võrkude puudumise tõttu.
4.	Muinsuskaitsealal ja miljööväärtuslikel aladel tuleks hoiduda olemasolevate kinnistute jagamisest.
5.	Nõukogudeaegsete kortermajade juures on probleemiks vähene soojapidavus, laste mänguväljakute vähesus, parkimiskohtade vähesus, kvartalite sisealade kujunemine läbikäigualadeks.
6.	Koolide paiknemine linnas ei ole enam kooskõlas õpilaste paiknemisega linnarajoonides.
7.	Kultuurikeskuse ümbruses ei piisa parkimiskohti.
8.	Puudu on kunstmurukattega jalgpalliväljak.
9.	Puhkeasutusi on linnas ebapiisavalt.
10.	Ühe põhilise äritänavaga linnakuju tõttu on liikluskoormus liigselt kontsentreerunud keskust läbivale paarile tänavale.
11.	Populaarsed väikepaatide sadamad, mis toimisid hästi 1960-datel aastatel Promenaadil ja Jaama osal, on likvideeritud, kuid vajadus nende sadamate järele on kasvamas.
12.	Tänavavalgustuse võimsuse vajadusel ajutiseks vähendamiseks (elektrienergia säästu eesmärgil)  puudub tehniline lahendus.
13.	Lisaks eespoolöeldule on piirkondade ruumilistes visioonides esitatud probleemidena veel näiteks üleujutusoht ja rüsijää, tootmisettevõtetega kaasnev transpordiprobleem, männimetsa koormustaluvus korterielamupiirkonnas, olmejäätmete viimine metsa, mootorpaatide liiklemine Paralepa lahel.
14.	Rannavööndi ja merepõhja setete kaardistamise tulemuste põhjal planeerida sadamate ja laevateede süvendamine ning valida välja kaadamispaigad süvendusmaterjali paigutamiseks. 
15.	Kastani tn äärde uute kortermajade ehitamisega kaasneb oht ületada külgnevate metsaalade koormustaluvus, selle leevendamiseks tuleks planeerida rohealale piisavalt jalgteid ja ettevalmistatud puhkeplatse, metsaala tuleb regulaarselt hooldada. 
16.	Veevarustuse ja kanalisatsiooni alal on probleemideks: 
•	joogivee omaduste parandamiseks tuleb eelkõige vähendada rauasisaldust, soovitavalt tasemeni 0,05 mg/l, mis on seatud eesmärgiks Euroopa Liidus  
•	samuti tekitab probleeme vees segunenud gaas ja väävelvesinik (II-astme pumpla, reservuaari ja veetöötlusjaama rajamine).
•	süvaveepumbad töötavad otse võrku, see toob endaga kaasa pumpadele ja veetorustikele raske töörežiimi.
•	olemasolev veetorn ei ole küllaldane tarbimise tippude katmiseks ega tulekustutusvee mahutamiseks. 
17.	Probleemiks on sade- ja pinnasevete kogunemine Haapsalu poolsaare rannakvartalite piirkonda. 
18.	Kohati ohustab ranna lähedal asuvaid krunte, haljasalasid ja tänavaid ka allikaline pinnavesi (Promenaadi äär, Kalda tn ja Metsa tn piirkond).
19.	Tänavate rekonstrueerimise tulemusel on enamus vanematest kruntidest osutunud madalamaks tänavapinnast. Kruntidele koguneb sadevesi.
20.	Sadevete uhtuv toime, eriti ilmekalt väljendub see Promenaadil ja Krahviaias.
21.	Üleujutusega seotud probleemid: holmidel olevad tänavad piiravad tammidena kvartaleid. Kvartalitesse koguneb nii kõrgvee kui sademete tulemusel vesi, äravool enamasti puudub. 

7.1.3. Üldplaneeringu printsiibid.

Esitatud on neli printsiipi, millest lähtub üldplaneering:
1.	liikluskoormuse hajutamine – kesklinna koormava liikluse mahtu vähendatakse uue ümbersõidutee rajamisega.
2.	Paralepa arengupiirkond supelranna ja Jaama oja vahel puhkemajandusliku ettevõtluspiirkonnana ja Haapsalu kuurordi arenguna
3.	Holmide avamine vaatajaile
4.	pargivööndi rajamine piki randa, linna ümbritsemine puiesteede pärjaga

Ettepanek üldplaneeringusse: 
1.	Tuginedes Haapsalu ajaloost teadaolevale populaarsusele puhkekohana ning ülalesitatud printsiipidele võib lugeda otstarbekaks sõnastada lisaks veel viies printsiip: linna majanduse üheks kõige olulisemaks suundumuseks on puhke- ja turismimajandus.
2.	Täiendavalt sobiks printsiipide hulka võtta ka liikluslahenduses sätestatu: Kergliiklus on jalgsi, jalgrattaga, rulluiskudega ja talvel suuskadega liiklemine, mida tuleb maksimaalselt eraldada autoliiklusest. Lähtudes sellest üldplaneeringu põhimõttest ja linnatänavate projekteerimisnormidest lahendatakse liikluskorraldus detailplaneeringutes ja tööprojektides.

7.1.4. Haapsalu arengusuunad 

  Tekstiosas antud koostamise metoodika ja põhimõtete järgi on Haapsalu linna üldplaneeringu üheks alusdokumendiks Haapsalu linna arengukava  2004-2009, ning üldplaneering on selle loomulikuks jätkuprotsessiks. 
Üldplaneeringu järgi on linna arengusuunad järgmised:
-sajanditega kujunenud, Haapsalule ainuomase linnaruumi identiteedi, looduse ja tehiskeskkonna harmoonia säilitamine ja traditsioone arvestav arendamine
-linna hariduselu kaasajastamine ja optimeerimine
-kultuurielu süsteemne ja koordineeritud arendamine
-ajaloolise, kultuuri- ja miljööväärtusliku arhitektuuri säilitamine
-ettevõtluskeskkonna aktiviseerimise toetamine
-ettevõtjate kaasamine linna arendamisse
-elanikele võimaldatavate sotsiaalteenuste mitmekesistamine
-sotsiaalsete tugiprogrammide loomine ja arendamine
-kompleksse terviseteenuse pakkumine linnas
-linnaelanike ja linna tervise parendamine
-sotsiaal-, spordi- ja haridusasutuste infrastruktuuri jätkusuutlikkuse tagamine
-haridussüsteemi tugistruktuuride arendamine, noorsootöö korrastamine ja mitmekesistamine
-linna spordielu korrastamine ja mitmekesistamine
-linnaliikluse ja liikumisvõimaluste parandamine
-looduskeskkonna säilitamine ja prügimajanduse arendamine
-linnavalitsuse haldussuutlikkuse tõstmine

Ettepanek üldplaneeringusse:
Linna majanduskeskkonna kirjelduses on välja toodud arenenud terviseturismi sektor, arenenud puhketurismi sektor ning suur turistide ja läbisõijate arv. 
Linna visioonides on soovitud olukorrana esitatud kuurordisuundumus. Ruumilistes arenguvisioonides on soovitud olukorrana sõnastatud rannapuiestee rajamine lisaks olemasolevale, paekivipaljandi eksponeerimine, meresõidukite tankla rajamine, pargialade laiendamine krahviaia näol, ajaloolise hoonestuse korrastamine, linnusekompleksi arendamine, parklaprobleemi lahendamine, puhketeenust pakkuvate äride arendamine Paralepas, tervisekeskuse  ning hotellide ,telkimisplatsi ning kämpingu rajamine Paralepas jms. Maakasutuse otstarbena nähakse ette eraldi turismiäri maaotstarve.
1.	Ülalöeldu järeldusena tuleb lugeda põhjendatuks lisada üldplaneeringus esitatud Haapsalu arengusuundadele ka  linna turismialase ning puhkemajandusliku atraktiivsuse tõstmise kui arengusuuna, mis haakub nii kuurordi- kui turismisuunaga.

 Peab märkima, et üldplaneeringus esitatud linna arengusuunad kuuluvad pea kõik sotsiaalmajanduse valdkonda, samas järgnevalt toodud linna maakasutusstrateegia eesmärkidest võiks pooled lugeda linna maade kasutamise suundadeks, kuna neis puudub piisav konkreetsus.

7.1.5 Linna arengu eesmärgid üldplaneeringu järgi.

Üldplaneeringus on p.5.4. esitatud maakasutusstrateegia ehk maade arendamise eesmärgid järgnevalt.

7.1.5.1 Väikeelamute maad
Rahuliku ja turvalise elukeskkonna säilitamine ja arendamine
Elukeskkonna kvaliteedi parandamine elukohalähiste rekreatsioonialade kavandamisega
Elamupiirkondade ja linnalähiste puhkemaastike vahelise kergliiklusteede võrgu arendamine 
Miljööväärtuslike elamualade säilitamine ja korrastamine.
Elamualade mitmekesistamine elamumaale kuni 10% äri- või ühiskondlike hoonete maa kõrvalsihtotstarbe lubamisega 
Korterelamute ehitamine väikeelamute maadele ei ole aktsepteeritav

7.1.5.2 Korruselamute maa
Rahuliku ja turvalise elukeskkonna säilitamine ja arendamine
Elukeskkonna kvaliteedi parandamine elukohalähiste rekreatsioonialade arendamisega
Korruselamute maadel on lubatud kuni 10% ärimaa kõrvalsihtotstarve
Korruselamu krundil tuleb tagada maja elanikele kuuluvate autode parkimiskohad.
Korruselamute kruntidel säilitada maksimaalselt olemasolev kõrghaljastus

7.1.5.3 Ühiskondlike hoonete maad
Nii jalakäijate kui autode hea juurdepääs
Piisavad parkimisvõimalused
Selgelt piiritletud oma krunt (eriti koolide-lasteaedade juures)
Turvalised ühendusteed elamupiirkondadega

7.1.5.4 Ärimaad
Paiknemine põhiliste ühendusteede lõikumiskohtade läheduses
Asukoht suurema elanikkonna kontsentratsiooniga alade lähedal
Piisavad parkimisvõimalused 
Posti tn, Tallinna ja Lihula mnt ristmiku piirkonnas asuva Haapsalu keskuse arendamine atraktiivse linnaruumiga kaasaegseks linnasüdameks. 
Täpsustamaks keskuse hoonestustingimusi ja detailsemat tsoneeringut on üldplaneeringus määratletud teemaplaneeringut nõudev ala
Vanalinna ajaloolise äritänava – Karja-Posti tänava, miljööd arvestav arendamine. 
Soositud on äritegevus, millega ei kaasne vanalinna liikluskoormuse kasv.

7.1.5.5  Tootmismaad
Kompaktne, elamupiirkondadest kõrghaljastusega piisavalt eraldatud ala
Hea ühendus elamupiirkondadega
Hea ligipääsetavus rasketranspordile
Hea varustatus kommunikatsioonidega
Planeeritud raudtee lähedus 
Tootmise laiendamiseks vajaliku vaba maa olemasolu
Keskkonda mõjutava ettevõtluse ümberstruktureerimine looduskaunites kohtades ning elamualade lähedal – holmidel ja Paralepas

7.1.5.6 Liiklusmaa 
Linna liiklusskeem 
Liikluskoormuse vähendamine kesklinnas, uue põhitänava väljaehitamine (Randsalu-Lihula mnt viadukt-Kiltsi tee) 
Raudtee taastamiseks vajaliku maa reserveerimine
Oluliste liiklussõlmede arendamine (viadukt, Kuuse-Tallinna mnt ristmik, Randsalu ristmik (Ridala vald), kavandatud ümbersõidutänava ja Kiltsi tee ristmik, Männiku ja Kiltsi tee ristmik)
Parkimisalad, -majad

7.1.5.7 Puhke- ja virgestusalad  
Alade klassifikatsioon (parkmets, pargid, spordiplatsid, laste mänguväljakud).
Puhke- ja virgestusalade hea ühendus elamupiirkondadega.
Alasid ühendav kergliiklusteede võrk.
Linna roheliste alade võrgustiku moodustamine, omavahel seotud parkide vöönd piki randa.
Laste mänguväljakute ja virgestusalade planeerimisel on arvestatud Stockholmis ilmunud käsiraamatu “Fysisk planering” toodud soovitustega.

Mängu- ja virgestusalade soovituslikud suurused – tabel 5

7.1.5.8 Veealad 
Haapsalut ümbritsevate lahtede ranniku avatus, juurdepääsu tagamine rannale kogu pikkuses.
Veeliikluseks kasutatavate veealade tähistamine, tagamaks veel liiklejate ja suplejate ohutust.
Tagalahes asuva mudamaardla kaitstus.
Tagalahe ja viikide vohavast veetaimestikust puhastamine.
Roostike hooldamine, nende perioodiline niitmine.
Talitee Noarootsi ja Vormsile. 

7.1.5.9 Tehnoehitiste maad
Normide kohaste kaitsevööndite tagatus.
Optimaalne asukoht tarbijate suhtes.
Väikeste tehnorajatiste (alajaamad, pumplad jms) paiknemine haljasaladel.
Rajatiste ümbritsevasse keskkonda sobiv välimus.

7.1.5.10 Kalmistud
Kesklinnas asuva kalmistu kujundamine parkkalmistuks, lubatud urnimatused.
Metsakalmistu teedevõrgu korrastamine, uue kabeli ehitamine.
Metsakalmistu kuivendamine.

7.1.6 Maade reserveerimine
 Peatükis maade reserveerimisest näeb üldplaneering ette reserveerida mitmetes piirkondades elamumaad kokku 950 korterile, lisaks sotsiaalkorteritele, lasteaedadele ja perearstikeskusele.

  Siin võib lugeda eesmärkideks sõnastusi:
      1. ühendada linna pargid-haljasalad, mänguväljakud, spordiplatsid, parkmets ja looduslikud metsaalad omavahel pargisiilude või puiesteedega ühtseks rohealade võrguks. 
2.	põhilisi elupiirkondi ja rohealasid ühendavad omavahel  kergliiklusteed.
3.	Troi ümbruse metsatukkadesse ning Linna rabasse rajada matkarajad ja puhkekohad.
4.	üldplaneeringus on reserveeritud maad kuue uue pargi rajamiseks:
•	Bürgermeistri holmi tipus,
•	Krimmi holmil,
•	Suure viigi edelarannal,
•	Lahe tänava edelaservas holmidel,
•	Hommiku kalda park (Aafrika rannast piki kallast kagusse).
•	Õhtu kalda ja raudteetammi vahel,
5.	reserveeritud on maad kuue uue piirkondliku lastemänguväljaku rajamiseks: Kastani, Potissepa tn ja Männiku tee lähistele, Lossiparki ning Paraleppa.
6.	uued ärimaad, põhiliselt puhkemajanduse tarbeks on planeeritud Paralepa parkmetsa serva. 
7.	üldplaneeringus on reserveeritud maa raudtee taastamiseks. Üldplaneeringus on pakutud asukoht uuele raudteejaamale Lihula mnt viadukti piirkonda. 
8.	sadamate tarbeks on reserveeritud maad Haapsalu holmidel, linna põhjatipus.

7.1.7 Liikluskorraldusest
  Peatükis liikluskorraldusest seatakse järgmised eesmärgid:
1.	Uue ühendustee rajamine, mis võimaldab linna läbivat transiitliiklust kesklinnast mööda juhtida.(kattub liiklusmaa vastava eesmärgiga).
2.	Linna põhiristmike rekonstrueerimine (kattub liiklusmaa vastava eesmärgiga).
3.	Eelnimetatud objektide rajamise või rekonstrueerimise tulemusena kavandada liikluse rahustamisevõtete kasutamist linna keskosa tänavatel (Posti tänav, Karja tänav ja nendega ristuvatel tänavatel), mille eesmärgiks on tänasest keskkonna- ja kergliiklussõbralikum liikluslahendus. 
4.	Üldplaneeringuga on tehtud ettepanekud rajada kergliikluse teed:
•	kesklinna ja rannapiirkondade vahele;
•	põhitänavate ja jaotustänavate kõrvale;
•	naabervaldade ja linna kergliiklusteede võrkude ühendamiseks.
5.	Üldplaneeringu kohaselt on kavas taastada Haapsalu linna ja Tallinna vaheline raudtee-ühendus. Raudtee kavandatakse linna territooriumil mööda olemasolevat raudteetammi.
6.	Üldplaneeringu kohaselt rajatakse linna uus raudteejaam Pargi, Lihula maantee ja uue rajatava ringtee vahelisele maa-alale.
7.	Üldplaneeringu kohaselt on ette nähtud rajada uued ringliiklusristmikud
•	Tallinna maantee-Tamme tänava ristmikule; uue ringtee ristumisele Tallinna maantee ja uue ringtee ristumisele Kiltsi teega.
•	Lahe ja Kalda tänavate ristmikule.
8.	Posti tänav- Tallinna maantee- Jaama tänava ristmik tuleb rekonstrueerida säilitades foorjuhitava ristmikulahenduse. 
9.	Tuleb rekonstrueerida olemasolevad põhitänavate ja jaotustänavate ristmikud.

Ettepanek üldplaneeringusse
Peatükis jäätmekäitlusest võib lugeda kasulikuks lisada üldplaneeringusse eesmärgiseade, et lisaks Haapsalus ellu viidavale jäätmekogumissüsteemile individuaalsete konteinerite abil, rakendataks kogumist kvartalisisestest kogumispunktidest, kuhu elanikud ise saavad viia teatud liiki jäätmed. Elanikud maksaks sel juhul teatud jäätmeveo tasu, ning käitlev ettevõte koguks jäätmed siis mitte paljude elamute juurest, vaid vähestest kogumispunktidest, millega oluliselt väheneks käitlustasu elanikele.

  Kommunikatsioonide osas on seatud eesmärk  – linna sadeveesüsteem (soovitavalt koos Uuemõisa-Paralepa-Kiltsi-Valgeväljaga) rekonstrueerida/laiendada.

  Maade osas on seatud eesmärkideks täpsustada linna piir Ridala vallaga nii, nagu omavahel juba lepitud, ning taotleda linna omandisse kogu reformimata riigimaa linna piires, v.a. tagastamisnõudega ning kehtiva maakasutusõigusega maad.

  Kodanikukaitse alal on eesmärkideks:
1.	Roostikupõlengutest lähtuva tuleohu vähendamiseks kujundada Õhtu kalda ja raudteetammi vaheline roostikuala pargiks. 
2.	Linna kirdeservas olevad ulatuslikud roostikud eraldada elamutest kergliiklustee ja haljasala ribaga.

7.1.8 Linna arengu kriteeriumid
  Üldplaneeringu tekstis on seatud soovituslikud kriteeriumid laste mängu- ja virgestusaladele Stockholmis ilmunud käsiraamatu “Fysisk planering” alusel. Määratakse pindalad korteri kohta, elanike arv väljaku ruutmeetri kohta, väljaku kaugus korterist.

7.1.9 KSH aluseks valitud materjal
  Planeeringu lähtedokumentide hulka oleks vajalik arvata ka:
  -Eesti Vabariigi standard EVS 809-1:2002, mis annab juhised kuritegevuse ennetamiseks linnaplaneerimislike meetmetega
  -Eesti inimarengu aruanne 2004
  -WHO tervislike linnade võrgustikku kuulumise alusel kooostatav Haapsalu terviseprofiil, millest tulenevaid nõudeid saaks kohe kajastada planeeringus

   Veel tuleks üldplaneeringu koosseisu lisaks olemasolevale kodanikukaitse ja päästeala osale lisada linna riskianalüüs. Põhjuseks on see, et firma Tarkoil tankla on lülitatud Päästeameti koostatud Eesti suurõnnetuse ohuga ettevõtete nimistusse, samuti ka hiljutise üleujutuse  kahjud olulisel osal Haapsalu mereäärsetest aladest.
Tulenevalt hädaolukorraks valmisoleku seaduse ja riskianalüüsi nõuetest peaks selguma tingimused ehituspiiranguteks, juurdepääsudeks, reservide paigutuseks ja valdamiseks jms., mis tõenäoliselt vajavad kajastamist üldplaneeringus.

   Üldplaneeringu tekstis (strateegiates, maade reserveerimisel, liikluskorralduses, maa- ja veealade piirangutes, kommunikatsioonides, kodanikukaitse ala jms.) on esitatud suur arv eesmärke, milledest paljud on veel vähekonkreetsed, rohkem suunistena loetavad. Nende seast on hindamise käigus eesmärkideks valitud suurema oodatava mõjuga või konkreetsemalt, mõõdetavamalt sõnastatud eesmärgid, mis on peale keelelist kohandamist alljärgnevad:

1. maakasutusstrateegia alal:
-korruselamumaal:
- tagada krundil maja elanikele kuuluvatele autodele parkimiskohad
- oma krunt selgelt piiritleda (eriti koolide-lasteaedade juures)
-ärimaad:
-paiknemine põhiliste ühendusteede lõikumiskohtade läheduses
-asukoht suurema elanikkonna kontsentratsiooniga alade lähedal
-tootmismaal:
- olgu kompaktne, elamupiirkondadest kõrghaljastusega piisavalt eraldatud ala
-keskkonda mõjutav ettevõtlus ümber struktureerida looduskaunites kohtades ning elamualade lähedal – holmidel ja Paralepas
-liiklusmaal:
- vähendada liikluskoormust kesklinnas, ehitada välja uus põhitänav (Randsalu-Lihula mnt viadukt-Kiltsi tee) 
- reserveerida raudtee taastamiseks vajalik maa 
-puhke- ja virgestusala maal:
-luua alasid ühendav kergliiklusteede võrk.
-moodustada linna roheliste alade võrgustik, omavahel seotud parkide vöönd piki randa.
-laste mänguväljakute ja virgestusalade planeerimisel arvestada Stockholmis ilmunud käsiraamatu “Fysisk planering” toodud soovitustega ( autorilt: s.t. tagada käsiraamatu poolt määratud pinnaulatused )
-veealadel:
- tähistada veeliikluseks kasutatavad veealade , tagamaks vee peal liiklejate ja suplejate ohutus.
-kindlustada tagalahes asuva mudamaardla kaitstus.
-tehnoehitiste maal: kindlustada normidekohaste kaitsevööndite tagatus.
-kalmistute osas: kujundada kesklinnas asuv kalmistu parkkalmistuks, kus lubatud urnimatused;

2. maade reserveerimise alal:
- reserveerida ( autorilt: s.t. saavutada lisandumine ) elamumaad kokku 950 korterile, lisaks sotsiaalkorteritele, lasteaedadele, perearstikeskusele;
- ühendada linna pargid-haljasalad, mänguväljakud, spordiplatsid, parkmets ja looduslikud metsaalad omavahel pargisiilude või puiesteedega ühtseks rohealade võrguks ( autorilt: kattub maakasutusstrateegia vastava eesmärgiga)
- põhilised elupiirkonnad ja rohealad ühendada omavahel  kergliiklusteedega (autorilt: kattub maakasutusstrateegia vastava eesmärgiga)
- üldplaneeringus reserveerida maa kuue uue pargi rajamiseks:
-reserveerida maad kuue uue piirkondliku lastemänguväljaku rajamiseks 
- uued ärimaad, põhiliselt puhkemajanduse tarbeks, planeerida Paralepa parkmetsa serva. 
- reserveerida maa raudtee taastamiseks; pakkuda asukoht uuele raudteejaamale Lihula mnt viadukti piirkonda. 
- sadamate tarbeks reserveerida maad Haapsalu holmidel, linna põhjatipus.

3. liikluskorralduse alal:
- rajada uus ühendustee , mis võimaldab linna läbivat transiitliiklust kesklinnast mööda juhtida.( autorilt: kattub liiklusmaa vastava eesmärgiga).
- rekonstrueerida linna põhiristmikud 
- rakendada liikluse rahustamise võtted linna keskosa tänavatel (Posti tänav, Karja tänav ja nendega ristuvatel tänavatel), eesmärgiga saavutada tänasest keskkonna- ja kergliiklussõbralikum liikluslahendus. 
- rajada kergliikluse teed: 
-kesklinna ja rannapiirkondade vahele; 
-põhitänavate ja jaotustänavate kõrvale; 
-naabervaldade ja linna kergliiklusteede võrkude ühendamiseks ( autorilt: kattub   maakasutusstrateegia  vastava eesmärgiga)
- taastada Haapsalu linna ja Tallinna vaheline raudteeühendus, linna territooriumil mööda olemasolevat raudteetammi.
- rajada linna uus raudteejaam Pargi, Lihula maantee ja uue rajatava ringtee vahelisele maa-alale.

- rajada uued ringliiklusristmikud:
Tallinna maantee-Tamme tänava ristmikule; 
uue ringtee ristumisele Tallinna maantee ja uue ringtee ristumisele Kiltsi teega; 
Lahe ja Kalda tänavate ristmikule.
- Posti tänav- Tallinna maantee- Jaama tänava ristmik rekonstrueerida, säilitades foorjuhitava ristmikulahenduse 
- rekonstrueerida olemasolevad põhitänavate ja jaotustänavate ristmikud:

Ettepanek üldplaneeringusse
Peatükis jäätmekäitlusest võib lugeda kasulikuks lisada üldplaneeringusse eesmärgiseade, et lisaks Haapsalus ellu viidavale jäätmekogumissüsteemile individuaalsete konteinerite abil, rakendataks kogumist kvartalisisestest kogumispunktidest, kuhu elanikud ise saavad viia teatud liiki jäätmed. Elanikud maksaks sel juhul teatud jäätmeveo tasu, ning käitlev ettevõte koguks jäätmed siis mitte paljude elamute juurest, vaid vähestest kogumispunktidest, millega oluliselt väheneks käitlustasu elanikele.

 4. kommunikatsioonide osas: 
linna sadeveesüsteem (soovitavalt koos Uuemõisa-Paralepa-Kiltsi-Valgeväljaga) rekonstrueerida/laiendada.

  5. maade osas: 
-täpsustada linna piir Ridala vallaga nii, nagu omavahel juba lepitud
-taotleda linna omandisse kogu reformimata riigimaa linna piires, v.a. tagastamisnõudega ning kehtiva maakasutusõigusega maad.

  6. kodanikukaitse alal:
    - roostikupõlengutest lähtuva tuleohu vähendamiseks kujundada Õhtu kalda ja raudteetammi vaheline roostikuala pargiks. 
   - linna kirdeservas olevad ulatuslikud roostikud eraldada elamutest kergliiklustee ja haljasala ribaga.

Üldplaneeringus kavandatud eesmärkide saavutamise indikaatoriteks tuleb nähtavasti lugeda nende evitamise tähtajad, kuna peale laste mänguväljakute ja virgestusalade ei ole teistele valdkondadele antud konkreetseid kriteeriume planeeringu evitamise oodatavale tulemusele. 

   Tekstis ei leidu ülesannetes ette nähtud “ majanduslike võimaluste määratlemist üldplanee-ringu elluviimiseks”.

  
7.2 Eesti kultuuriruumi elujõulisus (E1)

SE21 sedastab, et:
1.	Jätkusuutliku (säästva) arengu nurgakiviks on eesti rahvuse ja kultuuri jätkusuutlikkus. Rahvuse säilimiseks on vajalikud ennekõike kultuurilised mehhanismid, mis võimaldavad Eesti kultuurilise kokkukuuluvuse püsimist ja tagavad rahvuskultuurile omaste väärtuste edasikandumise põlvest põlve., samuti nende omaksvõtu uusasukate poolt. Nende mehhanismide tuumaks on rahvuskeelne haridus, rahvuskeelel põhinev kultuuriloome, rahvuslike kultuuriväärtuste funktsionaalsus igapäevases elukorralduses.
2.	Eesti kultuuriruum on määratletud kui Eesti traditsioonil ja keelel põhinev ühiskonnaelu korraldus. Teda iseloomustavad Eesti traditsioonil põhinevad tavad käitumises, elukorralduses. Eesti kultuuriruum on eestluse eluruum koos kõigi oma komponentide ja atribuutidega. 
3.	SE21 nimetab E1 komponentidena – kriteeriumitena:
•	eesti kultuuriruumi ulatus ; käesoleva planeeringu aspektist saab SE21-s antute hulgast selle kriteeriumi indikaatorina välja tuua Eesti kultuuri materialiseerumise määra (arhitektuuris, märgilises keskkonnas, maastikes)
•	eesti kultuuri refleksiivsus ; planeeringu aspektist võib selle indikaatoriks võtta Eesti kultuurielementide kasutusintensiivsuse elus (hariduses, suhtluses, teaduses jne.) 
•	eesti kultuuri ajaline pidevus ja plastilisus; selle indikaatoriks võib siin valida kultuurimälu võime toimida minevikukogemuse sidujana tulevikuga .

  Eesti kultuuriruum on määratletud kui Eesti traditsioonil ja keelel põhinev ühiskonnaelu korraldus. Teda iseloomustavad Eesti traditsioonil põhinevad tavad käitumises, elukorralduses. Eesti kultuuriruum on eestluse eluruum koos kõigi oma komponentide ja atribuutidega. 

  SE21-s esitatud E1 saavutamise põhimehhanismidest võib seoses Haapsalu üldplaneeringuga esile tuua harituse ja kommunikatiivsuse. Esimene mehhanism hõlmab igasuguseid meetmeid õppe ja kasvatusprotsessi ning traditsioonilise loodussuhte ja loomuliku elustiili edendamiseks, teine - meetmed Eesti ajaloo ja kultuurimälu integreerimiseks maailma kultuurimälu ja ajalooteadvusega.

Hinnatavas üldplaneeringus vastaks nendele mehhanismidele meetmed hariduskorralduse edendamiseks ning looduslähedase elulaadi soodustamiseks.

   Seejuures Haapsalu üldplaneeringus esitatud linna arengusuundadest võib E1–le vastavateks lugeda järgmised:
-sajanditega kujunenud, Haapsalule ainuomase linnaruumi identiteedi, looduse ja tehiskeskkonna harmoonia säilitamine ja traditsioone arvestav arendamine
-linna hariduselu kaasajastamine ja optimeerimine
-kultuurielu süsteemne ja koordineeritud arendamine
-ajaloolise, kultuuri- ja miljööväärtusliku arhitektuuri säilitamine
-haridussüsteemi tugistruktuuride arendamine, noorsootöö korrastamine ja mitmekesistamine

  Üldplaneeringus seatud eesmärkide langemine SE21 eesmärgi E1 alla ja nende eeldatav mõju on esitatud tabelis 10.
   
   Hariduskorralduse alaseid (koolide ja kahe muuseumi arengusse puutuvaid) planeeringulisi meetmeid üldplaneering ette ei näe.

   Statistikaamet (Statistikaamet, 2002)  E1 jaoks sobivaid näitajaid – indikaatoreid ei anna.

7.3 Heaolu kasv (E2)

   SE21 teine eesmärk on defineeritud kui inimeste materiaalsete, sotsiaalsete ja kultuuriliste vajaduste rahuldatus, millega kaasnevad võimalused ennast teostada ja oma püüdlusi ning eesmärke realiseerida. Heaolu sisu on loomulikult ajas muutuv, kultuuri ja hariduse ning kasvatuse kaudu ka muudetav.
   Põhja-Euroopa kontekstis on Eesti pigem madala heaolutasandiga maa, vaatamata positiivsele dünaamikale valitseb tugev heaolu defitsiit. Viimane puudutab eriti tugevalt heaolu majanduslikku komponenti, aga ka teisi komponente, eriti turvalisust.
   SE21 nimetab E2 komponentidena-kriteeriumitena:
•	majanduslik jõukus; 
•	turvalisuse tase; käesoleva üldplaneeringu aspektist võib selle kriteeriumi indikaatorina välja tuua töökaotamise ohu, s.t. töökohtade säilitamiseks tehtavate meetmete mõju
•	võimaluste mitmekesisus (eneseteostuseks, rekreatsiooniks, sotsiaalseks suhtlemiseks); indikaatoriteks sobib SE21-s esitatutest valida võimalused arendavaks ajakasutuseks, võimalused rekreatsiooniks, võimalused suhtlemiseks.

   SE21 esitatud E2 saavutamise põhimehhanismidest võib Haapsalu üldplaneeringu puhul välja tuua järgmised:
1.	Orientatsioon väliskeskkonnatrendidele vastavale majanduse- ja tööhõivestruktuurile (tervishoiu, turismi, koolituse teenuste osutamine).
2.	Oma loodusvarade kasutamisel baseeruvad majandussektorid  on puhvriks rahvusvahelise majanduse kõikumistele.
3.	Siire investeeringukesksest majandusest innovatsioonikesksesse majandusse.
4.	Haridussüsteem ja väljaõpe majanduse arengu alusena (süsteem aitab vajadusel juurde või ümber õppida).
5.	Institutsionaalne areng (linna planeerimine inimsõbralikuks, elukeskkonna kvaliteedi tõstmine).
6.	Materiaalse tarbimise liigset domineerimist tasakaalustavad mehhanismid (kaasa aitamine heaolu mõiste arenemisele, kultuurilisele tarbimisele, ökoloogilisele elulaadimuutusele).

   Haapsalu üldplaneeringus esitatud arengusuundadest võib E2-le vastavateks lugeda:

-elanikele võimaldatavate sotsiaalteenuste mitmekesistamine
-sotsiaalsete tugiprogrammide loomine ja arendamine
-kompleksse terviseteenuse pakkumine linnas
-linnaelanike ja linna tervise parendamine
-sotsiaal-, spordi- ja haridusasutuste infrastruktuuri jätkusuutlikkuse tagamine
-linna spordielu korrastamine ja mitmekesistamine
-linnaliikluse ja liikumisvõimaluste parandamine

  Üldplaneeringus seatud eesmärkide langemine SE21 eesmärgi E2 alla ja nende eeldatav mõju on esitatud tabelis 10.
 
 Statistikaameti (Statistikaamet, 2002) pakutud näitajate komplektist sobiks E2 kriteeriumite täitmise hindamisel kasutada muude hulgas näitajaid-indikaatoreid S21, K2, K3, K8, K9, K10, K12, K13, K14, K15, K16

7.4 Sidus ühiskond (E3)

  E3 sõnastab sidusa ühiskonna kui olukorra, kus kõik ühiskonnaliikmed tegutsevad kokkulepitult eelkõige neis sotsiaalelu valdkondades, kus on kujunenud oht pikaajaliste vastasseisude/tõrjutuse kujunemiseks: põlvkonniti edasikanduv vaesus, suletud muulasenklaavid, hariduslik tõrjutus, perifeersete elupiirkondade mahajäämus jms. Sotsiaalse sidususe saavutamine tähendab nii sotsiaalset kui ka regionaalset tasakaalustatust, ülemäära suurte riigisiseste erinevuste ületamist.
  E3 komponendid-kriteeriumid:
•	Sotsiaalne kaasatus; indikaatoriteks Gini indeks, tööhõive määr, allpool vaesuspiiri elavate leibkondade osakaal, tervisekindlustusega haaratute osakaal.
•	Regionaalne tasakaal; indikaatorina võib esitada sissetulekute jaotuse ja vaesusriski määra regiooniti.
•	Tugev kodanikuühiskond; indikaatoriks võib võtta kodanikeühenduste arvu ja liikmelisuse.

  SE21-s antud E3 saavutamise põhimehhanismidest võib üldplaneeringu puhul arvesse võtta tööturupoliitika. Selles lähtutakse tööturunõudluse ja haridussüsteemi vastavuse põhimõttest, kujundatakse välja elukestva õppe süsteem.

   Üldplaneeringus esitatud arengusuundadest võib E3-le vastavateks lugeda:

-elanikele võimaldatavate sotsiaalteenuste mitmekesistamine
-sotsiaalsete tugiprogrammide loomine ja arendamine
-linnavalitsuse haldussuutlikkuse tõstmine

  Üldplaneeringus seatud eesmärkide langemine SE21 eesmärgi E3 alla  on esitatud tabelis 10.

  Statistikaameti (Statistikaamet, 2002) näitajate hulgast saaks E3 kriteeriumite täitmise hindamiseks kasutada teiste hulgas näitajaid-indikaatoreid I1, S3, S4, S5, S15, S16

7.5 Ökoloogiline tasakaal (E4)

  SE21 sedastab, et ökoloogilise tasakaalu säilitamine Eesti looduses on meie jätkusuutlikkuse keskne tingimus. Eesmärgiks siin on looduse isetaastumisvõime lülitamine looduskasutusse. Vaja saavutada olukord, kus inimene  käsitleb keskkonda kui tervikut, mille osaks ta ise on.
  Eesti ei peaks järgima arenenud riikide tarbimisharjumustele suunatud käsitlusi, vaid lähtuma ka kohalikust traditsioonist ja eripärast. Näiteks Eestile omane maastik kui kultuuripärand võiks olla lisaväärtuseks, mis suudab osaliselt korvata teiste riikide kõrgemat elatustaset.
  E4 komponendid-kriteeriumid:
•	Loodusvarade kasutamine viisil ja mahus, mis kindlustab ökoloogilise tasakaalu; indikaatoriteks siin - looduslike ressursside varude kasutuse regulatsioonid.
•	Saastumise vähendamine; indikaatoriteks õhu kvaliteet, vee kvaliteet (joogivee kvaliteet, mere ja siseveekogude rekreatiivne ja kalanduslik väärtus), jäätmemajanduse tase (sorteerimise ja utiliseerimise aste), transpordi struktuur (ühistranspordi osakaal).
•	Loodusliku mitmekesisuse ja looduslike alade säilitamine; indikaatoriteks liigilise mitmekesisus indeks, kaitse- ja Natura-alade osakaal territooriumist, majanduskasutusest väljas olevate alade osakaal territooriumist, pärandmaastike osakaal.

  SE21 esitatud E4 saavutamise põhimehhanismidest saab Haapsalu üldplaneeringusse puutuvateks nimetada järgmisi:
•	Haridus, mille orgaaniliseks osaks on loodusharidus kõigil õppetasanditel; peab toimuma kõigi ühiskonnakihtide, eriti aga üldpoliitiliste otsustajate ja ametnike loodusteadusliku mõtteviisi süvendamine.
•	Tehnoloogiline innovatsioon; tootearendus suundades, mida toetab meie keskkonnatingimustest lähtuv ressurss (näit. maastike kasutusskeemide väljatöötamisel lähtuda maaelu ja eesti kultuuri säilitamise vajadusest, energeetika planeerimisel keskkonnasõbralikkusest).
•	Ökopoliitika; töötada välja majanduslikult ja ökoloogiliselt optimaalsed ressursside kasutusskeemid; taastumatute loodusressursside kasutus põhimõttel, et ekspluateerimine oleks kindlustatud ajani, kus neid on võimalik asendada teisega.

    Üldplaneeringu suundumustest võib E4-le vastavateks lugeda:
-looduskeskkonna säilitamine ja prügimajanduse arendamine
 
Ettepanek üldplaneeringusse:
Lisada üldplaneeringus esitatud Haapsalu arengusuundadele ka  linna turismialase ning puhkemajandusliku atraktiivsuse tõstmine kui arengusuund, mis haakub nii kuurordi- kui turismisuunaga.

  Üldplaneeringus seatud eesmärkide langemine SE21 eesmärgi E4 alla ja nende eeldatav mõju on esitatud tabelis 10.

  Statistikaameti (Statistikaamet, 2002) näitajate hulgast saaks E4 kriteeriumite saavutamise hindamisel kasutada näitajaid-indikaatoreid S15, S16, M9, M10, M11, M12, M13, M17, M18, M19

 7.6. Üldplaneeringu eesmärkide (mehhanismide)  ja SE21 eesmärkide vastavus:

  Siin on looduskeskkonnale avaldatava mõju all mõeldud eesmärgi evitamise ja saadud toote või muu tulemi saamise või kasutamise otsest mõju looduskeskkonnale.

Mõju suurust on iseloomustatud skaalas:
O – kuulub selle eesmärgi alla
o – olematu mõju
X – suhteliselt väike
XX – keskmine mõju
XXX – oluline mõju
( )/(-)  - mõju on positiivne või negatiivne

	SE21 eesmärgid			

Üldplaneeringu eesmärk	Kultuuri
ruumi
elujõu-
lisus.	Hea-
olu 
kasv	Sidus
ühisk.	Öko-loo-
giline
tasak.	Mõju
loo-dus-
keskk.	Strateegiline mõju ja vastavus arengusuundadele	
Maakasutusstrateegia							
Luua alasid ühendav kergliiklusteedevõrk	    O	   O  		    O	   X	XXX–spordiinfrasturktuuri, liikumisvõimaluste ja , ppuhkemajanduse arendamine	
Moodustada linna roheliste alade võrgustik	    O	   O  		    O	XXX	XXX –terviseseisundi parandamine,  puhke- ja turismimajanduse arendamine	
Tagada krundil elanikele parkimiskohad		   O			   X	X – suurendab turvalisust	
Oma krunt selgesti piiritleda		   O 			   X	X – suurendab privaatsust	
Ärimaad põhiliste ühendusteede ristumiskohtade lähedal		   O 			  X	X – parandab liiklemise võimalusi	
Ärimaad elanike suurema kontsentratsiooniga alade lähedal		   O		   O	  X	XX – vähendab elanike migreeerumise vajadust ja mõju	
Ärimaa on elamupiirkonnast piisavalt haljastusega eraldatud ala	  	   O	  	   O 	 X	X – tervislikum  elukeskkond	
Elamualasid mõjutav ettevõtlus ümberstruktureerida mujale		   O		   O	XX	XX – tervislikum elukeskkond	
Ehitada uus põhitänav, viimaks liiklus kesklinnast mööda		   O		   O	XX	XXX – tervislikum ja ohutum linnakeskkond	
Reserveerida maa raudtee taastamiseks 		   O			o	XXX – ettevõtluskeskkonna arendamine, liikumisvõimaluste parendamine, puhkemajanduse arendamine	
Mänguväljakute ja virgestusalade juures arvestada Rootsi käsiraamatu pinnanorme		   O		   O	X	XXX – tervise parendamine, puhkemajanduse parendamine	
Veeliiklusalade tähistamine ohutuse eesmärgil		   O			X	XXX – turismi-puhkemajanduse arendamine, veekogudel turvalisuse suurendamine	
Tagada mudamaardla kaitstus				   O	XXX	XXX – looduskeskkonna kaitsmine, puhkemajanduse arendamine	
Tehnoehitistel normidekohaste kaitsevööndite tagamine		  O		   O	XXX	XXX – elanike tervise kaitse, puhkemajanduse arendamine	
Kesklinna kalmistu pargiks kujundamine	    O			   O	X	XX – looduskeskkonna säilitamine, puhke-majandusliku atraktiivsuse arendamine	
Maade reserveerimine							
Kokku 950 korterile elamumaa reserveerimine		   O		    	 XX	XX – elanike heaolu suurendamine	
Maade reserveerimine 6 uue pargi jaoks		   O		  O	XX	XXX – elanike tervise parendamine, puhkemajanduse arendamine	
Maade reserveerimine 6 uue lastemänguväljaku jaoks		  O		   O	X	XXX – elanike tervise parendamine	
Puhkemajanduse-ärimaade planeerimine Paralepa metsa serva		   O		   O	XX	XXX – puhkemajandusliku atraktiivsuse arendamine	
Uue raudteejaama asukoht Lihula maanteele		   O			X	XXX – Liikluse parendamine, ettevõtluskeskkonna arendamine	
Holmidel sadamatele maa reserveerimine		   O		   O	X	XXX – puhkemajandusliku atraktiivsuse arendamine, ajaloolise linnaruumi säilitamine	
Liikluskorraldus							
Rekonstrueerida linna põhiristmikud		   O		   O 	XX	XXX – liikluse parendamine, elanike elukeskkonna ja ohutuse parendamine	
Rakendada liikluse rahustamise võtted linna keskosa tänavatel		   O		   O 	XX	XX – liikluse parendamine, elanike elukeskkonna ja ohutuse parendamine	
Taastada Haapsalu – Tallinna raudteeliiklus olemasoleval raudteetammil		   O		   O	X	XXX – liikluse parendamine, ettevõtluskeskkonna arendamine	
Rajada uued ringliiklusristmikud Tallinna maanteel ja ringteel		   O		  O	X	XXX – Liikluse parendamine, elanike elukeskkonna ja ohutuse parendamine	
Rekonstrueerida Posti/Jaama ristmik		   O		  O	X	XXX – liikluse parendamine, elanike elukeskkonna ja ohutuse parendamine	
Rekonstrueerida olemasolevad põhi-jaotustänavate ristmikud		  O		  O	X	XX – liikluse parendamine, elanike elukeskkonna ja ohutuse parendamine	
Kommunikatsioonid							
Rekonstrueerida linna sadeveesüsteem		  O		   O	XXX	XXX–linna elukeskkonna ja puhkemajandusliku atraktiivsuse parendamine	
Maad							
Täpsustada piir Ridala vallaga		  O				XX – ettevõtluskeskkonna arendamine	
Taotleda linna omandisse reformimata riigimaa		  O				XX – ettevõtluskeskkonna arendamine	
Kodanikukaitse							
Õhtu kalda ja roostiku vahele pargi kujundamine		  O		  O	XX	XX – elanike tervise parendamine, puhkemajanduse atraktiivsuse arendamine	
Kirdesuunal roostike elamutest kergliiklusteega eraldamine		  O		  O	XX	XXX – elukeskkonna parendamine, puhkemajandusliku atraktiivsuse arendamine	

   Tabelist nähtub üldplaneeringu valdav suunitlus elanike heaolu alla liigitatavatele meetmetele, E1 suunaline planeerimine on tagasihoidlik, E3 alal ei ole meetmeid kavas. 
Seda võib seletada asjaoluga, et linna arengu meetmed peaks valdavalt olema finantsilised, juriidilised või organisatsioonilised ja detailselt kajastuma linna arengukavades.

   Üldplaneeringu seletuskirjas sõnastatud ülesanded katavad lähteülesandes seatud ülesannete loetelu, v.a. Haapsalu keskkonnastrateegia aastani 2013.

7.7 Maa- ja veealade kasutamistingimustest ja maade reserveerimise põhimõtetest.

   Elamumaade osas näeb üldplaneering ette nende mitmekesistamise kuni 10% äri- või ühiskondlike hoonete maa sihtotstarbe lubamisega.
   Maailma kogemus linnade transpordiprobleemide alal on näidanud linnade mosaiikse struktuuri otstarbekust. Sellise struktuuri korral koosneb linn nn. osalinnadest, kus elanik saab kohapeal oma osalinna piires, elukohast jalutustee kaugusel, rahuldada oma olulised sotsiaalsed vajadused tööle, arstiabile, puhkusele, ilma vajaduseta teise linnaossa sõita. Elanike arvult väikelinn Haapsalu paikneb küllalt laialdasel territooriumil, mille tõttu on kasulik ka siin sellist mosaiikset jaotumist järjekindlalt realiseerida. Selle printsiibiga ühtivad ka planeeringus ärimaade kohta käivad sätestused: luua eeldused uuteks tõmbekeskusteks (Kastani keskus jne.) ning puhkemajandusliku sihtotstarbega ärimaade reserveerimine mereäärsetes linnaosades. 
Nimetatud printsiibi parema elluviimise võimaldamiseks võiks lubada linna elamualades suuremat protsenti äri- ja ühiskondlikele hoonetele, näiteks 20%.
   
   Linna majanduse ja ka elutingimuste arendamiseks vajalikule raudteeühendusele maa reserveerimist tuleb lugeda väga vajalikuks põhimõtteks.
Teiseks sama vajalikuks kuid puuduvaks ühenduskanaliks oleks väikelennukite lennuväli, milleks võimalusi tuleks  kõigis planeerimistes, koostöölepetes ja maakorraldamistes silmas pidada.

   Täiendava perspektiivse elamumaana nn. holmide piirkonna ja Lääne Kaluri territooriumi planeerimise kohta võiks lähtuda majanduskandidaat Aare-Maldus Uustalu seisukohtadest (Uustalu, 200 ?) mereriigi majanduskasvu eelduste kohta. Uustalu tutvustab ideed nn. Soome lahe kasvukolmnurgast, milles Eesti, Lõuna-Soome ja Peterburi piirkond moodustavad ühtse terviku. Selle majanduskasvule on juba korvamatut kahju tekitanud Eesti raudtee erastamine, nüüd on vaja säilitada tingimused ristluslaevade liiklemiseks ja vastuvõtmiseks.
   Haapsalu puhul käib selle alla holmidel mereäärse maa reserveerimine mitte niipalju elamuehituseks, kui ärimaana meritsi kauba-reisiliikluse arendamiseks, ning puhkeotstarbeliseks majandamiseks. Tugevate tuulte domineerimise tõttu ja meretõusude ohust tulenevalt ei ole nii mere mõju all oleval alal püsielukohtade loomine mõistlik.
   Käesolevas planeeringus on sadamate arendamiseks maad reserveeritud.

   Üldplaneeringu ülesannetes ette nähtud miljööväärtuslike hoonestusalade, parkide, haljasalade, maastike ja looduskoosluste kaitse- ja kasutamistingimusi on tekstis toodud, kuigi mitte eraldi pealkirjade all.

   Nagu olnud sõjaeelsel ajal ja märgatud ka kaasajal (Karilaid, 2005) oleks Haapsalu atraktiivseks eripäraks mereline atmosfäär ja romantilised pikad rannapromenaadid. Nende rõhutamine on üldplaneeringus igati tervitatav.

7.8 .Üldplaneeringu vastavus Eesti keskkonnastrateegiale

Üldplaneering lähtub lisaks paljudele seadustele ka Eesti keskkonnastrateegiast. Praeguseks on alates aprillist 2004 arutamisel juba Uuendatud Eesti keskkonnastrateegia eelnõu (UKS) ja selle 05.02.2004 versioonile on koostatud ka strateegiline keskkonnamõju hindamine (Maves, 2004).
   UKS sissejuhatuses märgitakse, et koostamisel on lähtutud EL Lissaboni strateegiast, EL säästva arengu strateegiast, EL 6. keskkonnaalasest tegevuskavast, ideekavandist Eesti edu 2014, EV Valitsuse Euroopa Liidu poliitikast 2004-2006 ja strateegia SE21 eelnõust.
   Ja siiski, hoolimata uuendamisest, konstateerib UKS-le SMH koostanud AS Maves oma aruande järeldustes, et “…materjali oleks soovitav täiendada väljaspool Keskkonnaministeeriumi valitsemisala olevate keskkonnaaspektidega; keskkonnakorralduse peatükk praegusel kujul käsitleb ainult KKM valitsemisala ja tuleb täiendada kogu riigi keskkonnakorraldust käsitlevaks materjaliks; keskkonnastrateegia tuleb ühildada kõigi sektorite poliitikatesse eesmärgiga tagada sotsiaal-, majandus- ja keskkonnavaldkonna tasakaalustatud areng”.

  Võib konstateerida, et Haapsalu üldplaneeringus ei ole suhtutud keskkonna säästva arengu teemasse nii kitsalt, kui see oli Eesti keskkonnastrateegias ja viimase edasiarendusena koostatavas Uuendatud Eesti keskkonnastrateegias. Mõlemad püstitasid sihina vaid Eesti looduskasutuse ja keskkonnakaitse arengusuundade ja eesmärkide määratlemise.
   Arengustrateegia SE21 sihiks oli “ühendada globaalsest konkurentsist tulenevad edukusenõuded säästva arengu põhimõtete ja Eesti traditsiooniliste väärtuste säilitamisega”.
Ning nagu eelnevalt p.p. 5-8 -s märgitud, on planeeringus leida rida vastavusi strateegia SE21 eesmärkide E1-E4 sisule, nimelt eesmärkide saavutamiseks rakendatavate mehhanismide osas. 

 Kasutatud materjalid  on lisas nr 8

8 KOKKUVÕTE, JÄRELDUSED JA ETTEPANEKUD

8.1 Üldosa
1.	Haapsalu pindala on 10,9 km2. Linna maismaapiiri pikkus on 13,5 km ja rannajoone pikkus 18,8 km. Haapsalus elab 12074 inimest (sept 2005). 
2.	Haapsalu on tihedalt seotud merega. Haapsalu lahe pikkus on üle 20 km, laius 2–4 km ja pindala ligikaudu 50 km². Lahe rannajoon on väga liigestatud. Haapsalu linna keskele jääb kaks veekogu Väike ja Suur Viik (sügavus kuni 1m). Esimene asub poolsaare maapoolsemas osas ja on merega ühendatud kahe truubi kaudu. Suur Viik paikneb poolsaare hargnevate otste vahel ja on avatud Eeslahe suunas. 
3.	Poolsaar, millel paikneb Haapsalu linn, jagab lahe läänepoolseks Eeslaheks ning idapoolseks Tagalaheks. Haapsalu laht on madal, suurim veesügavus Eeslahes ulatub 4–5 meetrini. Tagalahes on sügavam vaid süvendatud laevatee – 2,5 m, ravimuda maardla piirkonnas on vee sügavus 1–1,5 m ja Tagalahe idaosas vaid 0,5–1,0 m.
4.	Linna lääneosas voolab madalas orus Jaama oja, mis suubub raudteest läänes Eeslahte. Tagalahte suubub Randsalu oja. Mõlemad ojad (magistraalkraavid) on süvendatud. 
5.	Haapsalu lahe ja siia suubuvate ojade veeseis oleneb oluliselt tuulte suunast. Valitsevateks tuulteks on edela- ja lõunatuuled, olulist osa etendab ka läänetuul.
6.	EMHI poolt registreeriti 9. jaanuari 2005. aasta kõrgvee tasemeks 1,93 m. 
7.	Aluspõhja moodustavad Haapsalus ordoviitsiumi lubjakivid ja kambriumi liivakivid, savi ja alouroliit, mis lasuvad prekambriumi kristalliinsel aluskorral.
8.	 Pinnakatte paksus ulatub vähem kui 1 meetrist 25 meetrini. Koostiselt ja geneesilt on pinnakate keerukas. Esindatud on viimase jäätumise moreen, jääjõe ja jääjärve setted, mere- ja soosetted.
9.	Haapsalus esineb mitu veehorisonti. Ehitusgeoloogilisest seisukohast olulisem on pinnakattes esinev vesi. Erinevatel aastaaegadel tehtud uurimistööde andmetel asub pinnasevesi ulatuslikul alal maapinna lähedal (mõnekümne sentimeetrist meetrini) või kuni 6 m sügavusel olenevalt reljeefist. Pinnasevee horisont toitub sademetest ja on otseses hüdraulilises seoses mereveega. Veetase oleneb merevee kõikumisest. Aastane pinnasevee taseme amplituud on u. 1,5 m piires.
10.	Valdav osa Haapsalu linna hoonestatud territooriumist on kaetud 1 – 2 korruseliste väikeelamutega. Vanem ja amortiseerunum osa neist asub vanalinnas ja holmidel. 
11.	Miljööväärtusliku ansambli moodustavad väikeste, 20. sajandi algusest pärit puitelamute rühmad Võnnu – Kreutzwaldi – Endla ja Uue – Koidula tn kandis. 
12.	Haapsalu linnas on 5 lasteaeda, kokku 478 kohaga. Lasteaedades käib 513 last. Lasteaia hooned on ehitatud nõukogude perioodil ebapiisavalt soojustatud seinte ja lagedega, korrastamist või vahetamist vajavad aknad. Hoonete soojustamise ja akende vahetuse järel tuleks neisse ehitada ka kaasaegne ventilatsioonisüsteem. 
13.	Haapsalu linnas on 1 algkool, 4 gümnaasiumi, sanatoorne internaatkool ja Tallinna Ülikooli kolledž. Erinevalt lasteaedadest on koolide krundid veelgi halvemas seisukorras ja vajavad heakorrastamist. Koolide paiknemine linnas ei ole kooskõlas elanikkonna (õpilaste) paiknemisega. Haapsalus on 6 huvikooli ja keskust: Kunstikool, Muusikakool, Lastekeskus, Läänemaa Spordikool, Haapsalu Õppekeskus ja Läänemaa Võõrkeeltekeskus. Enamasti on huvikoolide asukohad ja ruumid sobivad. 
14.	Haapsalu Vanalinna Avatud Noortekeskus vaevleb tõsises ruumipuuduses. Haapsalu Avatud Noortekeskus asub Kastani tänaval.
15.	Lisaks elamute juures asuvatele ja lasteaedade-koolide mänguväljakutele on Haapsalus kaks suuremat piirkondlikku laste mänguparki – Aafrika rannas ja lasteraamatukogu kõrval Wiedemanni tn 11 (Iloni aed). 
16.	Talviti lisandub neile veel lossipark kelgutamiskohana ja liuväli Väikesel viigil. Arvestades, et piirkondliku mängupargi teenindusraadiuseks arvestatakse 500 m on neid Haapsalus ilmselt ebapiisavalt.
17.	Ülelinnalise tähtsusega virgestusalaks on Paralepa parkmets. Haapsalu Eeslahe lõunarannal asub linna parim supelrand. 
18.	Haapsalus on 7 apteeki ja kaks haiglat: tervet maakonda teenindav Läänemaa haigla ning Haapsalu neuroloogilise rehabilitatsiooni keskus. Maakonnahaigla juures tegutseb eriarstide vastuvõttu korraldav polikliinik. Läänemaa haigla krunt asub hästi juurdepääsetavas kohas ning on piisava suurusega. Neuroloogilise rehabilitatsiooni keskus asub holmil, suhteliselt kitsukesel maaribal. Haiglal juures puudub piiritletud krunt ja piisava suurusega parkla. 
19.	Tööturuameti andmetel (mai 2005)  on Haapsalu 57 üle 5 töökohaga ettevõtet, summaarse töökohtade arvuga 3248. Neist enam kui 50 töökohaga ettevõtteid on 18. 
20.	Haapsalu ajalooline ärikeskus asus Lossiplatsi ümbruses, viimase saja aasta jooksul on see laienenud piki Karja ja Posti tn äärt lõuna suunas. 1970datest alates on äritegevus ühe enam koondunud Tallinna ja Lihula mnt ristmiku piirkonda. Senise arengu tulemusel on Haapsalu kujunenud ühe põhilise äritänava ja keskusega linnaks. Tulemuseks on linnaruumi ebaühtlane areng, liikluskoormuse kontsentreerumine keskust läbivale paarile tänavale.
21.	Käesoleval ajal toimub transiitliiklus mööda linna läbivaid maanteid, mis suurendab liiklusintensiivsust kesklinnas.
22.	Tsentraalse veevärgi toiteks on Haapsalu linnas  (ka Uuemõisa ja Paralepa alevikus) kasutusel kaks veeladestust:
•	ordoviitsium-kambriumi veeladestik
•	kambrium-vendi veeladestik
23.	Põhjavee tarbevarud on kinnitatud 2020. aasta lõpuni. Vastavalt joogivee standardile EVS 663:1995 kuulub Haapsalu põhjavesi klassi „hea”. 
24.	Haapsalu linnas on lahkvoolne kanalisatsioonisüsteem, kuid esineb üksikuid reoveetorustikuga ühendatud sadeveetorustikke ja restkaeve.
25.	Haapsalu reoveepuhasti asub Haapsalu linnas selle ehitise tarbeks eraldatud ja aiaga piiratud territooriumil Haapsalu Tagalahe ääres. Reoveepuhastusjaamas on kasutusel mehhaaniline-, keemiline- ja bioloogiline puhastustehnoloogia.
26.	Heitvee eelvooluks on Haapsalu Tagalaht, mis kuulub praegu kehtiva jaotuse kohaselt reostustundlike veekogude hulka.
27.	Haapsalu linn saab elektritoite kahe 110 kV liini kaudu. Olemasolev elektrivõrkude paiknemine ja elektrivarustuse toitekindlus on hea. 
28.	Põhiline soojusenergia tootja Haapsalu linna hoonete kütteks ja sooja vee valmistamiseks on AS Eraküte Haapsalu osakonnale kuuluv keskkatlamaja (Niine tn. 34). Katlamaja töötab hakkepuidul, vajadusel kasutatakse ka rasket kütteõli.
29.	 Lisaks keskkatlamajale on Haapsalus rida väikeseid lokaalseid katlamaju, mis oma võimsuselt ja kuuluvuselt on väga erinevad ning kasutavad erinevat kütust.
30.	Soojusvõrkusid katlamajast on rajatud umbes 16,5 km, millest viiendik on rekonstrueerimise käigus välja vahetatud eelisoleeritud torustike vastu. Ülejäänud torustikud on põhiliselt raudbetoonist kanalites, paigutatud 20-30 aastat tagasi ning nende seisukord on rahuldav.
31.	Soojusvõrguga on ühendatud põhiline osa linna suurematest hoonetest ning ka üksikud pereelamud. Katlamaja teenust kasutab 50-55% linna elanikkonnast.

8.2 Üldplaneeringus kavandatu ja probleemid
1.	Hajutamaks liigselt Haapsalu kesklinna koormava liikluse mahtu on üldplaneeringus kavandatud uue ümbersõidutee (magistraaltänava) rajamine piki raudteetammi linnapoolset külge Randsalust Lihula mnt viaduktini ning sealt edasi piki endise naftabaasi raudteeharu kuni Kiltsi teeni, ristmikult saab jätkata kas Rohuküla või Paralepa ranna suunas
2.	Üldplaneeringus on reserveeritud maa Tallinn – Haapsalu raudtee taastamiseks.. Raudtee võimaldab raudtee kaubaveo Tööstuse tn ettevõtluspiirkonnas.
3.	Paralepa supelranna ja Jaama oja vaheline maa moodustab üldplaneeringu kohaselt tunnetusliku terviku Õhtu kalda pargivööndiga. Paralepa puhkemajandusliku ettevõtluspiirkonna teljeks on kavandatud Haapsalu uue ringtee pikendus kuni supelranna parklani, tee kulgeks piki olemasolevat sihti. Tänase linnakeskuse ja planeeritava Paralepa arengupiirkonna ühendustee kulgeks paralleelsena Jaama oja sillalt algava jalgteega. Sellest teest lõuna poole, kummalegi poole ringtee pikendust on kavandatud ärimaad puhkemajanduslike ettevõtete tarbeks. Uute teede ja Paralepa piirkonna arendamise tulemusena peaks Kiltsi tee ja uue ringtee ristmiku ümbrusse kujunema piirkonna ärikeskus, keskuse krundid on mitmeotstarbelised.
4.	Haapsalu kuurordi edasiarendamiseks puudub Paralepa kõrval arvestatav alternatiiv. Traditsioonilised kuurordi alad holmide ja vanalinna piirkonnas on ammendatud, nende edasiarendamine saab toimuda vaid olemasoleva keskkonna korrastamise kaudu. Paralepa arendamise ohuks on liigne kontrast Paralepa parkmetsa ja uushoonestuse vahel. Ehitiste kavandamisel tuleb arvestada raskete ehitusgeoloogiliste tingimustega (vesiliiv, savi) ja mere poolt ähvardava üleujutusohuga.
5.	Üldplaneering näeb Paralepa parkmetsa, Eeslahe, Jaama oja ja Kiltsi tee vahelist ala (end naftabaasi territoorium) Haapsalule olulise arengusektorina.
6.	Haapsalu loodetipu meremaastiku avamine linnarahvale on üldplaneeringule üheks eesmärgiks. Krimmi kui Bürgermeistri holmi tippu on kavandatud haljasalad, mis Suurt viiki ümbritsevate kaldapuiesteede kaudu on ühenduses juba olemasolevate pargialadega. Enamus endistest tööstusettevõtete kruntidest on planeeritud elamumaaks, tootmisotstarbelised krundid säilivad endise Lääne Kaluri tootmismaal Suur-holmi kirderannal. Uue-sadama kant, Suur-holmi kirdekallas ja osaliselt ka Bürgermeistri holmi Suure viigi poolne rand on kavandatud sadamate tarbeks. Holmidele on kavandatud nii väikeelamute kui korruselamute maid, kavandatavate hoonete kõrgus ei tohiks ületada kolme korrust.
7.	Haapsalu kuurordi  areng on käinud koos kaldapuiesteede – promenaadide kujundamisega. Üldplaneeringus on ideeks ümbritseda linn puiesteede pärjaga, mis saab alguse Uuemõisa mõisa taguselt rannaalalt (tulevane väikeelamute piirkond) kulgeb piki olemasolevat teetammi puhastusseadmete juurde ja sealt edasi Aafrika rannani. Rannapargid on Vee tn äärde rajatava väikese haljasala kaudu kavas ühendada Lossipargi ja Krahviaiaga ühtseks võrgustikuks. Rannaparkide vöönd jätkub Promenaadi ja edasi viikide äärsete puiesteedega. Maad uute parkide rajamiseks on reserveeritud holmide tippu, Lahe tn edelaserva täidetud maale ning Õhtu kalda roostikualale. Parkide vööndi lõpetab Paralepa supelrand, millele järgneb looduslik Paralepa parkmets. 
8.	Rannaparkide vööndi väljaehitamise negatiivseks mõjuks on roostikuala likvideerimine ja seega veelindude pesitsusvõimaluste vähenemine Õhtu kaldal. Roostikud säilivad Tagalahe äärsel rannal. Positiivseks mõjuks on kevadistest roostiku põlengutest lähtuva tuleohu vähenemine, Tagalahe äärsete elamupiirkondade tuleohtu aitab leevendada roostiku ja elamumaade vahele rajatav haljasala.
9.	Põhilised muudatused olemasolevas maakasutuses on planeeritud kahte piirkonda: holmidele ja Paraleppa.  Holmidel asunud tootmismaa on enamasti reserveeritud elamuehituse tarbeks. Suuremad maatükid elamuehituse tarbeks on reserveeritud ka Paraleppa ja Kastani tn idapoolsesse ossa. Kuurordiehitiste arengualana on üldplaneeringus reserveeritud maad Paraleppa. Tootmisettevõtted on juba täna varasemate planeeringute tulemusel koondunud Lihula mnt – Tööstuse tn kanti. Sinna on planeeritud ka tootmismaa reserv. Üldplaneeringus on arvestatud territoriaalsete võimalustega arendada ettevõtlust Haapsaluga külgnevates Paralepa ja Uuemõisa alevikus (Ridala vald). Tootmismaad paiknevad piisavalt eraldatuna elamupiirkondadest.
10.	Rannalõik Paralepa külalistemajast kuni Kastinina rannani on inimtegevuse tulemusel ümberkujundatud. Paguveeranna madaldumise ja eutrofeerumise tõttu on ulatuslikult levinud roostik, mis on osaliselt täitepinnasega kaetud ning mida talviti niidetakse biomassi vähendamiseks. Sellesse tsooni on koondunud puhkeasutuste kompleks, mis ühtlasi suurendab inimmõjustust tervikuna selles tsoonis. Jaama ojast kuni Kastininani on ranna esialgset ilmet viimasel aastakümnendil oluliselt muudetud. Siia rajatud teetamm eraldab eeslahest roostunud mereala, kuhu planeeritakse tulevikus rajada kõrghaljastus. 
11.	Rannalõik Kastinina ranna piirkonnast kuni promenaadi alguseni Tagalahes:
•	Lahe tänava tammi läbivad kaks truupi mis ühendavad Väikest viiki Eeslahega. Truupide vaheline rand on täidetud. 
•	2005.a. 8-9 jaanuari tormiga oli enamus Krimmi ja Vasikaholmist üle ujutatud. Sellega peaks arvestama uute elamute ehitamisel, kasutades materjale mis on vastupidavamad. Hooned peaks siin olema rajatud ajuvee taset arvestades.
•	Bürgermeistri holmi Tagalahe poolses osas on seoses sadamate rajatiste ehitamisega randa oluliselt muudetud. Piirivalveameti poolt aastaid tagasi planeeritud kaide rekonstrueerimine on senini tegemata ja need lagunevad endiselt edasi. Sealt edasi linna suunas paiknevad endise Lääne Kaluri sadama rajatised. Nendest sadamarajatistest linna pool paikneb Haapsalu jahisadam.
•	Rannakindlustus on rajatud piirkonda, kus ranna madalaveelises osas paljandub merepõhjas viirsavi või kohati täitematerjal varasematest rannakindlustustöödest. Vee sügavus on siin maksimaalselt 0,5 m. Madala veeseisu korral võib kindlustatav rannaosa jääda veest välja. 
12.	Rannalõik promenaadi algusest Tagalahes kuni Randsalu ojani:
•	Tagalahe promenaadi rekonstrueerimist on alustatud Promenaadi hotelli ette jäävas rannalõigus. 
•	Rannakindlustus on rajatud arvestades jää, lainetuse ja kõrgvee mõjuga. Vee madalseisu korral paljandub merepõhi praeguse promenaadi rannakindlustuse ääres, kus vetikad ja taimejäänused kõdunevad. Intensiivistunud on kõrkjate ja pilliroo kasv. 
•	Arvestades Loode Eesti kiiret neotektoonilist tõusu, on selge, et Haapsalu Tagalaht jätkuvalt madaldub. Seetõttu nihkub veepiir mere suunas.
13.	Haapsalu linna tänavavõrgu ühenduste korrastamiseks, transiitliikluse kesklinnast möödajuhtimiseks, liikluskoormuste hajutamiseks ning kesklinna liikluskoormuse vähendamiseks on perspektiivis ette nähtud linna ida-, lõuna ja lääneosi ühendava uue ringtee rajamine, mis ühendab Tallinna maantee, Lihula maantee ja Kiltsi tee praeguse raudteetammi kõrval, samuti ka uue Paralepa ühendustee.
14.	Haapsalu säilitab oma tähtsuse regionaalse transpordisõlmena, teenindades nii kaugliine kui ka maakonnaliine.
15.	Üldplaneeringu kohaselt on kavas taastada Haapsalu linna ja Tallinna vaheline raudtee-ühendus. Raudtee kavandatakse linna territooriumil mööda olemasolevat raudteetammi. Uus raudteejaam rajatakse Pargi, Lihula maantee ja rajatava ringtee vahelisele maa-alale.
16.	Terviklik ja enamuses algse ilme säilitanud raudteejaama hoonete ja rajatiste ansambel on riikliku kaitse all kui arhitektuurimälestiste kaitsevöönd ja koosneb jaamahoonest, raudteelaste elamutest, ambulatooriumist, laohoonetest, veetornist ja mitmesugustest abihoonetest ning rajatistest. Raudteejaamas tegutseb Eesti Raudteemuuseum.
17.	Suuremateks terviklikeks metsaaladeks Haapsalus on Paralepa parkmets ja metsa ning rabaalad linna lõunaosas, Lihula mnt idas – nn Linna raba.
18.	Üleujutavatel rannaaladel ei tohiks uute elamute esimese korruse põrand olla madalamal, kui 2,3 m merepinnast, vältimaks võimalike üleujutustega kaasnevaid kahjusid.
19.	Probleemiks on sademe- ja pinnavee kohatine kogunemine rannakvartalite piirkonda. Sademevete seisukohalt probleemsed alad on üldplaneeringu joonisel nr 10.
20.	Kohati ohustab ranna lähedal asuvaid krunte, haljasalasid ja tänavaid ka allikaline pinnavesi (Promenaadi äär, Kalda tn ja Metsa tn piirkond).
21.	Tänavate rekonstrueerimise tulemusel on enamus vanematest kruntidest osutunud madalamaks tänavapinnast. Kruntidele koguneb sadamevesi. Lahenduseks on siin truupide rajamine ja antud teema käsitlus vastavate detailplaneeringute algatamisel.
22.	Probleemiks on ka sademevete uhtuv toime, eriti ilmekalt väljendub see Promenaadil ja Krahviaias.
23.	Üleujutusega seotud probleemid: holmidel olevad tänavad piiravad tammidena kvartaleid. Kvartalitesse koguneb nii kõrgvee kui sademete tulemusel vesi, äravool enamasti puudub. Lahenduseks on tänavatele ja teedele truupide planeerimine ning rajamise kohustuslikkus.
24.	Vanalinna osast kogunevat sademe vett võiks kasutada linnuse vallikraavi, kui veekogu taastamisel.
25.	Enamus Haapsalu korterelamu piirkodadest on ühendatud kaugkütte soojusvõrguga.
26.	Soojavarustuse lahendamiseks uutes korterelamupiirkondades holmidel tuleks ette näha lokaalne soojavarustus, kuna nende piirkondade ühendamine olemasoleva kaugkütte võrguga on tehniliselt keeruline ning ei ole majanduslikult põhjendatud.
27.	Vastavalt tehnika ja tehnoloogia arengule ning Euroopa Liidu rahastamisprojektide kasutamise võimalustele tuleb rakendada soojuse ja elektri koostootmisjaamade ja maakütte kasutuselevõttu. Üldplaneeringus on reserveeritud linna tootmismaadel, raudteest lõunas, maa-ala linna uuele keskkatlamajale.
28.	Soojamajanduse arendamisel ei fikseeri planeeringulahendus ainuvõimalikku arenguteed, alternatiivide säilitamine on hea süsteemi paindlikkuse seisukohast. 
29.	Negatiivsete keskkonnamõjude vähendamiseks tuleb mistahes süsteemi kasutamisel tagada kehtestatud normidest kinnipidamine.

8.3 Üldplaneeringus ja KSH esitatud ettepanekud riskide ja negatiivsete mõjude leevenduseks
Kui KSH ekspertidel on olnud üldplaneeringu koostajatest  erinev arvamus ettepanekute või täienduste osas, siis on see eraldi punktina väljatoodud. 

8.3.1 Üldplaneeringus esitatud ettepanekud riskide ja negatiivsete mõjude leevenduseks
1.	Üldplaneering teeb ettepaneku arvata Haapsalu linna territooriumil olevad puistud, mis vastavad metsa definitsioonile kaitsemetsade hulka. 
2.	Üldplaneeringus on kava teha Ridala vallale ettepaneku määratleda kaitsemetsana ka Paralepa metsaala Rohuküla raudteetammi ja Paralepa aleviku vahel.
3.	Üleujutavatel rannaaladel ei tohiks uute elamute esimese korruse põrand olla madalamal, kui 2,3 m merepinnast, vältimaks võimalike üleujutustega kaasnevaid kahjusid.
4.	Haapsalu Linnavalitsuse ja Ridala Vallavalitsuse ühisnõupidamisel otsustati, et linna ja valla piir vajab täpsustamist põhimõttel: olemasolevad teed ja tänavad asuksid võimalikult tervikuna ühe omavalitsuse piires ja uue piiri asukoht kulgeks mööda looduslikke tähiseid. Piiri määramisel otsustati võtta aluseks olemasolevate katastriüksuste piirid, mille abil fikseerida uus administratiivpiir kokkuleppel maaomanikega. 
5.	Ohtude ja negatiivsete mõjude vähendamiseks ja leevendamiseks on vaja: 
•	Riskiteadlik planeerimine füüsiliste objektide kavandamisel.
•	Riski sisaldavate objektide arvu vähendamine, või ohutumale kohale viimine.
•	Riskiallikate juures preventiivmeetmete tarvitusele võtmine.
•	Avariiolukorrale reageerivate hoiatussüsteemide toimimise tagamine.
6.	Üldplaneeringus kavandatud riske ja negatiivseid mõjusid vähendavad meetmed:
•	Vähendamaks riske on üldplaneeringus kavandatud korrastada Haapsalu teedevõrku:
•	Planeeritud uus põhitänav (ringtee) ühendab linna suubuvad maanteed omavahel ja kulgeb elamualadest ohutus kauguses. 
•	Ringtee võimaldab suunata ohtlike ainete veosed kesklinnast eemale, samuti muutub ohutumaks ohtlike veoste trassi ristumine Jaama ojaga. 
•	Uuel tänaval on võrreldes täna kasutatava südalinna läbiva magistraaltänava – Tallinna maantee ja Jaama tänavaga oluliselt vähem ohtlikke ristmikke. 
•	Ringtee väljaehitamisel hõlbustab päästeteenistusest operatiivautode väljasõit nii Haapsalu linna kui ka linna lähiümbrusse.
•	Roostikupõlengutest lähtuva tuleohu vähendamiseks on planeeritud Õhtu kalda ja raudteetammi vaheline roostikuala täita ja kujundada ümber pargiks. 
•	Linna kirdeservas olevad ulatuslikud roostikud eraldatakse elamutest kergliiklustee ja haljasala ribaga.
•	Tormituultes on kannatanud peamiselt holmidel asuvate hoonete katused. Mereäärsetesse piirkondadesse uue hoonestuse projekteerimisel tuleb arvestada suurte tuulekoormistega.
•	Suuremaid rüsijää valle on kogunenud Haapsalu Eeslahe poolsele rannale. 
•	Rüsijää toimega tuleb arvestada selle piirkonna kaldakindlustuse, aga ka haljastuse projekteerimisel.
•	Ehitiste ja tehniliste rajatiste kavandamisel ei tohiks allpool üleujutuse maksimaalset veetaset asuda ruume ega seadmeid, mis on tundlikud veele. 
•	Projekteeritavate hoonete esimese korruse põrand on soovitav kavandada mitte madalamana kui 2,3 m (abs kõrgus). 
•	Vältimaks ranna lähedal asuvatele kruntidele kõrgvee kogunemist ei tohiks kvartalit ümbritsevate tänavate pind olla kõrgem kvartali sisse jäävate kruntide pinnast või tuleb tänavatesse ette näha piisavalt liigvee eemaldamiseks vajalikke truupe.  

8.3.2 KSH-s esitatud ettepanekud riskide ja negatiivsete mõjude leevenduseks
1.	Rajada Haapsalu Ees- ja Tagalahte kaasaegne veetasemete mõõtmise jaamade võrgustik.
2.	Kõikide vanade hüdrotehniliste rajatiste rekonstrueerimisel ja uute rajamisel Haapsalu linna rannajoonele tuleb teostada detailsed geoloogilised uuringud koos rajamise keskkonnamõju hindamisega. 
3.	Keskkonnamõjude hindamine on oluline Haapsalu lahe kui tundliku mereala seisukohast, aga samuti ka seoses üleriigilise tähtsusega ravimuda maardla esinemisega Tagalahes.
4.	Rannalõik Ungru ojast kuni Paralepa külalistemajani. Ala tuleb säilitada looduslikul kujul. Hüdrotehniliste tööde teostamisel Bürgermeistri holmi kirderanna piirkonnas tuleb jälgida, et tuulesuund selles piirkonnas on risti või väikese nurga all rannaga. Täitematerjali paigaldamisel veepiirile jälgida, et selle tulemusel tekkiv heljum ei leviks mere suunas, kus paikneb ravimuda maardla. Kõige soodsam on nimetatud tööde teostamine madala veeseisu korral.
5.	Veeliikluse korraldamisel ja süvendustööde teostamisel tuleb jälgida, et ei rikutaks Tagalahes paiknevat ravimuda leiukohta. 
6.	Vee madalseisu korral paljandub merepõhi ka praeguse promenaadi rannakindlustuse ääres, kus vetikate ja taimejäänuste kõdunemisel eraldub ebameeldivat lõhna. See on ka üks põhjusi, miks see suvituslinna piirkond vajaks rekonstrueerimist.
7.	Haapsalu üldplaneeringu juures tuleks lisaks Haapsalus paiknevatele loodushoiualadele (Natura 2000 alad) arvestada ka vahetult ümbritseva piirkonnaga. Nii on kogu Haapsalu laht märgitud nii loodushoiu- kui ka linnuhoiualana (vastavalt EL Linnu- ja Loodusdirektiivi järgi). Vahetult Haapsalu linna piiri lähedal paikneb ka Silma looduskaitseala. 
8.	Linnustiku seisukohast ei ole Haapsalu üldplaneeringu elluviimisel takistusi, kuid on mitmeid võimalusi, kuidas kasutada siinset rikkalikku linnustikku linna positiivse loodussõbraliku maine kujundamisel ning arvestades urbaniseerumise üldist protsessi jätta lindudele alles nendele sobilikud pesitsusvõimalused ilma kahjustamata ka inimeste huve. 
9.	Haapsalus vajab konkreetselt nahkhiirtega arvestamist Piiskopilinnuse rajatiste renoveerimisel ja vanade pargipuude raiumisel. Nende tegevuste korral tuleb ettevõtmisi korraldada nahkhiiresõbralikult, püüdes loomi maksimaalselt säästa. 
10.	Ka vanade puumajade renoveerimisel või nõukogudeajal hõredalt ehitatud majade soojustamisel, eriti kui seda tehakse keset suve (juuni-augusti vahel) on suur tõenäosus sattuda nahkhiirte (tavaliselt parginahkhiirte või tiigilendlaste) poegimiskolooniale. Kuidas neid sel juhul säästa, õpetaks eriala spetsialist-ekspert, kelleks on Läänemaal Kaja Lotman või KSH-s ekspertarvamuse koostaja Tiit Randla.

8.4 Lõppjäreldused
1.	Tervikuna on linn olulise keskkonnamõju (sealhulgas kumulatiivse mõju) ja riskitasandiga.
2.	14.09.2005 Riigikogu otsusega heaks kiidetud Eesti säästva arengu riiklikku strateegia „Säästev Eesti 21” loob üldise raamistiku riigi pikaajaliseks, säästvaks ja tasakaalustatud arenguks, sotsiaal-, majanduse- ja keskkonnavaldkonna seostamiseks. Samuti määratleb arengueesmärgid ning üldised tegutsemissuunad. Strateegias määratletud eesmärkideks on Eesti kultuuriruumi elujõulisus, inimese heaolu kasv, sotsiaalselt sidus ühiskond ja ökoloogiline tasakaal.
3.	Üldplaneeringu aluseks võetud printsiibid on asjakohased ja õiged. Lisada võiks neile printsiibi „linnamajanduse üheks olulisemaks suundumuseks on puhke ja turismimajandus”.
4.	Üldplaneeringus linna arengule paljudes valdkondades seatud eesmärgid on kõik positiivse strateegilise mõjuga, neist 56 % olulise keskkonnamõjuga, mis näitab planeeringu kõrget kvaliteeti.
5.	Üldplaneeringus sõnastatud linna arenguruumisuundumustele sobiks lisada „ turismialase ning puhkemajandusliku atraktiivsuse tõstmise”. See isegi varjatult kajastub seatud eesmärkides.
6.	Jäätmekäitluse osas oleks kasulik planeerida teiste linnade eeskujul kohti ka kvartali-jäätmekogumispunktidele.. Sellistest kvartali-kogumispunktidest jäätmevedu oleks oluliselt odavam kui individuaalkonteineritest kogumine.

LISAD