KUUENDA KOOSSEISU

MÄÄRUS

Haapsalu								26. oktoober 2012 nr
									Eelnõu

Maamaksumäära kehtestamine

Määrus kehtestatakse maamaksuseaduse § 5 lg 1, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 37, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 43 alusel.

§ 1. Kehtestada maamaksumääraks 2,5% maa maksustamishinnast aastas.

§ 2. Määrus jõustub 01.01.2013.

Jaanus Karilaid
Volikogu esimees

SELETUSKIRI 
Eelnõule „Maamaksumäära kehtestamine“

Maamaksumäära suuruse kehtestamine on volikogu pädevuses. Maamaksumäär reguleerib maamaksu suurust aastas. Maamaksumäära ulatus saab olla 0,1–2,5% maa maksustamishinnast aastas.

Aastatel 2002–2007 kehtis Haapsalu linnas 1% ja aastatel 2008–2012 1,5% suurune maamaksumäär.

Kehtivad maa maksustamishinnad on kehtestatud Keskkonnaministri 30.11.2001 määrusega nr 50 „Maa korralise hindamise tulemuste kehtestamine“. Tol ajal teostatud hindamise eesmärgiks oli maa turuväärtuse leidmine, kus võeti aluseks 1997–2001. aastatel Haapsalu linna erinevates piirkondades teostatud tehingud.

Haapsalu linnas maa korralise hindamise tulemusel määratud IV tsooni (üle raudtee asuv linnaosa) maa maksustamishind on sama, mis linna ümbritseva Ridala valla maa hind. Ridala valla kehtiv maamaksumäär elamumaal on 2,1%, seega Ridala valla maamaksukohustuslased maksavad maamaksu enam, kui osa linna piiresse jäävad maaomanikud.

Näiteid teistes linnades 2012. aastal kehtinud maamaksumääradest:
	Viljandi 	2,0%		Rakvere 	1,5%		Kohtla-Järve	2,5%
	Võru 	1,4%		Paide	2,5%		Kärdla		2,5%
	Kuressaare 1,5%		Jõgeva	2,5%		Tallinn		1,5%
	Keila 	2,0%		Paldiski 	2,5%		Narva		2,0%
	Narva-Jõesuu 2,5%	Pärnu 	1,0%
Enamus valdade maamaksumäärad elamumaal ületavad 2%.

Haapsalu linna arvestuslik maamaksu laekumine 2012. aastal (1,5% määraga) on 199394 €, sellest elamumaa on 141052 €, ülejäänud sihtotstarbed on 58342 €.

Alates 1. jaanuarist 2013 hakkavad kehtima maamaksuseaduse muudatused, millest olulisem on § 11 lg 1 maksusoodustus - maamaksu tasumisest on vabastatud maa omanik tema omandis oleva elamumaa osas linnas kuni 0,15 ha ulatuses, kui sellel maal asuvas hoones on tema elukoht vastavalt rahvastikuregistrisse kantud elukoha andmetele.

Haapsalu linna maakasutuste andmebaas ei ole seotud rahvastukuregistriga. Seega järgnevalt tehtud prognoosil ei ole arvestatud maksumaksja elukohta ehk kõik elamuomanikud on arvestatud vabastatute hulka. Sellisel juhul kehtima hakkav maamaksuseaduse muudatus vähendab määraga 1,5% Haapsalu linna eelarvesse laekuvat maamaksu summat ca ¾ võrra. Maamaksu määraga 2,5% peaks linnale laekuma 97 236 eurot ehk ca pool eelnevast suurusest.

Pärnu Linnavalitsus on esitanud volikogule eelnõu tõsta aastal 2013 Pärnu linnas maamaksu määra elamumaal kõikides tsoonides 2,5%-ni, ärimaa määra tsoonide lõikes erinevalt ca 20%, teistel sihtotstarvetel jääks maamaksumäär muutmata. Maamaksumäära tõstmist kaalub ka Keila Linnavalitsus.

Haapsalu linnas on keskmine eramaja krunt suurusega 900 m2. Suuremaid krunte, kui 1500 m2 on linnas üksikud. Seega enamus Haapsalus oma kinnisomandil asuvas elamus sissekirjutust omavad omanikud saavad aastal 2013 maamaksu vabastuse.

Haapsalus asuvate kortermajade, mille koosseisus on äriruumid, omanike maamaks ei ületa 5 eurot (Lihula mnt 5, Posti tn 41). Vastavalt maamaksuseadusele tekib maamaksu kohustus alates 5 eurost.

Maamaks tõuseb oluliselt elamumaa omanikel, kelle elukoht ei asu samal aadressil.
Näited elamumaadel: 
Krundi asukoht		    		suurus	   maamaks 2012        maamaksumäär 2,5% 
1. I tsoon; omanik ei ela aadressil                         	         924 m2                        106 €                      177 €  

2. I tsoon; omanik elab aadressil; krunt suurem, kui 1500      2005 m2	           192 €	           64 €

3. I tsoon; omanik ei ela aadressil			       2005 m2	            192 €	           320 €

4. II tsoon; omanik ei ela aadressil			        900 m2 	             69 €	          115 €

5. III tsoon; omanik elab aadressil; krunt suurem, kui 1500   1825 m2	              85 €	           18,2 €

6. III tsoon; omanik ei ela aadressil			       1825 m2	              85 €	          142 €

7. IV tsoon; omanik ei ela aadressil			       1212 m2	              35 €	           59 €

8. IV tsoon; omanik elab aadressil; krunt suurem, kui 1500   1951 m2	              43 €	            7 €

Näiteid muude maasihtotstarvete puhul:

Krundi asukoht		              sihtotstarve	       suurus	       maamaks 2012	    maamaksu määr 2,5%
1. Haava tn 21 (Veevärgi kontor )      tootmismaa                     5960 m2                          228 €                         381 €  

2. Sadama 9 // 11( Laine)                     ärimaa                             6238 m2                          717 €                       1196 €

3. Sadama 20 (Neuroloogia  haigla)  ühisk.hoonete maa         5292 m2                          101 €                         169 €

4. Westmeri 3 (Suur-Holmi sadam)    äri ja tootmismaa           2811 m2                          220 €                          367 €
 
5. Kaluri tn 30 (Lindsaw )                    tootmismaa                     8945 m2                          300 €                          500 €

6. Karja tn 4  (Käsitöö pood)               ärimaa                     	          647 m2                          124 €                          206 €

7. Karja tn 14  (A ja O)                          ärimaa                              1675 m2                         321 €                          535 €

8. Ranna tee 2 (Fra Mare)                    ärimaa                             17174 m2                         576 €                          960 €

9. Lihula mnt 27 (autobaas)                äri ja tootmismaa            35309 m2                      1184 €                        1974 €
10. Lihula mnt 3 (teenindusmaja       äri 75% ja ühisk 25%          2737 m2		407 €     		    677 €
Teeme ettepaneku tõsta maamaksumäära 2,5%-le.
Senini oli Haapsalu linnas represseeritul kogu maamaksu ulatuses ja pensionäril 40% ulatuses maamaksu vabastus. Tulenevalt eelnevast on langenud ära vajadus senikehtinud soodustuste rakendamiseks pensionäridele ja represseeritutele. Maamaksukohuslasel, kel ei ole elukoht rahvastikuregistris registreeritud oma kinnistule, on seda võimalik teha selle aasta jooksul.
Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu määrusena vastu võtta.

Peeter Vikman, aselinnapea
12.10.2012