REDAKTSIOON
28.02.2003 määrusega nr 8

KOLMANDA   KOOSSEISU

O T S U S

Haapsalu 								27. aprill 2001 nr 107

Läänemaa Spordikooli
põhimääruse uue redaktsiooni
kinnitamine

Juhindudes huvialakooli seaduse paragrahvist 4 ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22 lõike 1 punktist 34 Haapsalu Linnavolikogu o t s u s t a b:

1. Kinnitada Läänemaa Spordikooli põhimääruse uus redaktsioon (lisatud).

2. Otsus jõustub kolmandal päeval peale avalikustamist.

Andres Lipstok
Volikogu esimees

Lisa

KINNITATUD 
Haapsalu Linnavolikogu
27.04.2001. a otsusega nr 107

LÄÄNEMAA SPORDIKOOLI
P Õ H I M Ä Ä R U S 

Üldosa
1.	Läänemaa Spordikool (edaspidi spordikool) on Haapsalu Linnavalitsuse  hallatav haridusasutus.
2.	Punktis 1 nimetatud haridusasutuse täielik nimetus on Läänemaa Spordikool.
3.	Spordikooli  asukoht on Haapsalu linn ja aadress Lihula mnt 10, 90507, Haapsalu linn, Lääne Maakond.
4.	Spordikool juhindub oma tegevuses huvialakooli seadusest ja teistest seadustest, EV Haridus- ja Teadusministeeriumi, Haapsalu Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) ja Haapsalu Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
5.	Spordikooli teeninduspiirkond on Haapsalu linna haldusterritoorium.
6.	Vabade kohtade olemasolul võib spordikool vastu võtta ka lapsi, kes on rahvastikuregistrisse kantud teises omavalitsuses.
7.	Spordikoolil on oma eelarve, mille kinnitab linnavolikogu, ja pangakonto, oma nimetusega  pitsat ja sümboolika.

Põhitegevus, selle eesmärgid ja ülesanded
8.	Spordikool pakub lisaks haridusstandardit tagavatele koolidele lastele ja noortele täiendavaid võimalusi sportlikeks treeninguteks, süvendatud spordiõppeks ja isiksuse arenguks vastavalt õpilaste soovidele ja eeldustele.
9.	Spordikooli eesmärgiks on:
9.1.	laste ja noorte tervise tugevdamine ning igakülgne kehaline arendamine;
9.2.	lastele ja noortele sportlike oskuste, vilumuste ja teadmiste õpetamine nende soovidest ja eeldustest lähtuvalt, vastastikuse lugupidamise kasvatamine “ausa mängu” ideede vaimus;
9.3.	Eesti sporditraditsioonide järjepidevuse tagamine ja Eesti koondvõistkondadele hästi ettevalmistatud järelkasvu kasvatamine;
9.4.	vabatahtliku spordiliikumise arengu innustamine, laste ja noorte, nende vanemate ja juhendajate spordiklubidesse ühinemise ja vabatahtliku sporditöö ideede toetamine.
10.	Spordikooli ülesanded oma eesmärkide realiseerimiseks on:
10.1.	kindlustada lastele ja noortele tingimused vaba aja sportlikuks sisustamiseks;
10.2.	organiseerida järjepidevaid ja regulaarseid sportlikke treeninguid vastavalt laste ja noorte soovidele, eeldustele ja ettevalmistatuse tasemele, tagades seejuures piisava arstliku kontrolli;
10.3.	leida spordis andekaid ja tahtekindlaid lapsi ja noori ning pöörata tähelepanu nende annete väljaarendamiseks süvendatud treeningtegevuse käigus;
10.4.	anda lastele ja noortele teoreetilisi teadmisi sportimisest ja spordiliikumisest ning praktilisi kogemusi teiste juhendamiseks ning spordikohtunikuna tegutsemiseks;
10.5.	olla oma teadmiste ja kogemustega abiks piirkonna koolide sporditegevuse metoodilisel ja organisatsioonilisel suunamisel;
10.6.	luua sidemed piirkonnas tegutsevate spordiklubidega, olla initsiaatoriks oma õpilaste, nende vanemate, sõprade ja treenerite poolt spordiklubide moodustamisel nende sportimisvõimaluste jätkamiseks peale spordikooli lõpetamist;
10.7.	teha koostööd teiste huvialakoolide, laste- ja noorsooorganisatsioonidega, üldhariduskoolidega, spordiklubidega.
11.	Spordikool võib oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata korraldada seminare ja kursusi täiskasvanutele, arendada võistlussporti, välja üürida ruume ja treeningvahendeid ning osutada muid tasulisi teenuseid.

Õppekorraldus
12.	Spordikooli õppekorralduse aluseks on direktori poolt kinnitatud õppeprogramm, mis määratleb konkreetse spordiala õppe-eesmärgid, õppeaja kestuse, õppevormid ja -meetodid, õppe- ja treeningtöö mahud, võistluste korraldamise ja nendest osavõtu, õppetreeningkogunemiste ja spordilaagrite läbiviimise, õpilaste valikuvõimalused spordikoolis tegelemisel, nõuded spordikooli ühe spordimeisterlikkuse astmest teise üleviimiseks ja normid spordikooli lõpetamiseks.
13.	Spordikooli asjaajamise keeleks on eesti keel.
14.	Õppetöö spordikoolis toimub eesti keeles. Venekeelse õpilaskontingendi ja pedagoogide olemasolul võib õppekeelena kasutada vene keelt.
15.	Õppetöö spordikoolis toimub üldhariduskoolide õpilastele õppetööst vabal ajal, täiskasvanuile tööst vabal ajal ning laste ja noorte vabatahtlikkuse alusel.
16.	Õppeaasta jaguneb kaheks poolaastaks ning koosneb 35 õppenädalast spordikooli tingimustes ja kuni 10 nädalat spordilaagreis või individuaalplaanide järgi.
17.	Õppeaasta ja õppevaheaegade kestuse määrab EV Haridus- ja Teadusministeerium.
18.	Spordikooli õppe- ja kasvatuskorralduses kasutatakse järgmisi õppevorme ja meetodeid:
18.1.	treeningtunnid ja teoreetilised tunnid rühmades;
18.2.	individuaaltreeningud;
18.3.	spordivõistlused;
18.4.	spordilaagrid;
18.5.	spordikohtuniku ja-juhendaja praktika;
18.6.	spordiala tehnika, treeningtundide ja võistluste analüüs;
18.7.	arstlik kontroll, meditsiinilised ja taastavad kuurid.
19.	Õppimine spordikoolis on tasuline. Õppetasust vabastamise ning soodustuste andmise korra ja õppetasu suuruse kinnitab spordikooli hoolekogu ettepanekul linnavalitsus.
20.	Spordikooli õppe- ja kasvatuskorraldus põhineb plaanipärasel ja regulaarsel treeningtööl kolmes järjestikuses spordimeisterlikkuse astmes:
20.1.	algettevalmistuse aste;
20.2.	õppetreeningaste;
20.3.	meisterlikkuse aste.
21.	Punktiga 20 määratud astmetes on õppe-kasvatustöö vastavalt spordikooli õppeprogrammile jaotatud mitmele aastale ning õpilased on jagatud õpperühmadesse. Õpperühmade moodustamisel arvestatakse õpilaste vanust, funktsionaalseid võimeid, spordimeisterlikkuse taset, arstlikku kontrolli tulemusi ja õpilase soovi harjutada suuremate koormustega tippsporti jõudmiseks.
22.	Spordikoolis on lubatud moodustada ka täiskasvanute tasulisi treeningrühmi.
23.	Õpilased viiakse üle järgmisele spordimeisterlikkuse astmele, kui nad on täitnud õppeprogrammiga kehtestatud üleminekunormid. Üleviimise kinnitab spordikooli õppenõukogu ja see vormistatakse direktori käskkirjaga.
24.	Õpperühmade täituvusnormid ning õppe- ja kasvatustöö mahud tundides kehtestab igale rühmale spordikooli direktor, võttes aluseks treenerite ettepanekud, Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt kinnitatud normatiivsed alused ja reaalsed võimalused õppe- ja kasvatustöö läbiviimiseks.
25.	Spordikooli lõpetajaks loetakse õpilased, kes on spordikoolis läbinud vähemalt õppe-treeningastme, täitnud spordikooli lõpetamiseks kehtestatud teoreetiliste teadmiste ja praktiliste oskuste normatiivid. Spordikooli lõpetajale antakse tunnistus, kuhu on märgitud õppimise aeg spordikoolis, omandatud teadmiste, oskuste ja meisterlikkuse tase.
26.	Treenerite töölerakendamiseks spordialadel, millised nõuavad üheaegselt mitme spetsialisti- juhendaja tööd, võib vastavalt spordikooli õppekavale nende töö tasustamiseks õpperühmade arvestuslikku treeningmahtu kahekordistada.
27.	Spordikoolil on õigus õppe- ja kasvatustöö järjepidevuse tagamiseks korraldada kooli-vaheaegadel spordilaagreid ning spordivõistlusteks valmistumisel õppe-treeningkogunemisi.

Õpilaste SPORDIkooli vastuvõtmise, SEALT väljaarvamise ja SELLE lõpetamise kord
28.	Spordikooli võetakse vastu selleks vajalikke eeldusi omavaid õpilasi avalduse alusel.
29.	Vormikohase avalduse lapse õppima asumiseks ja rahvastikuregistri väljavõtte lapse elukohajärgsest omavalitsusest esitab lapsevanem (hooldaja) spordikoolile, võttes sellega endale vastutuse ja kohustuse luua lapsele arenemiseks vajalikud tingimused.
30.	Kui õpilane on kantud rahvastikuregistrisse mõnes teises omavalitsuses, peab lapsevanem (hooldaja) esitama avalduse juurde ka selle omavalitsuse garantiikirja kohamaksu tasumiseks Haapsalu linnale.
31.	Kui punktis 30 nimetatud omavalitsus keeldub garantiikirja andmisest ja kohamaksu tasumisest võib kohamaksu tasuda ka vanem (hooldaja). Kui kohamaksu tasumisega ei ole nõus ka avalduse esitanud lapsevanem, keeldub spordikool lapse spordikooli vastuvõtmisest.
32.	Õpilane kustutatakse õpilaste nimekirjast:
32.1.	õppeasutuse või õppeetapi lõpetamisel;
32.2.	elama asumisel väljapoole õppeasutuse tegevuspiirkonda;
32.3.	kui pole täidetud punktid 30 ja 31;
32.4.	tervislikel põhjustel;
32.5.	õppetasu võlgade tõttu;
32.6.	õppeasutuse kodukorra ja üldtunnustatud käitumisnormide rikkumisel;
32.7.	muudel põhjustel.
33.	Õpilaste nimekirjast kustutamise aluseks on:
33.1.	lapsevanema avaldus (punktid 32.2, 32.4 ja 32.7);
33.2.	õppenõukogu otsus (punktid 32.1 ja 32.6);
33.3.	hoolekogu otsus (punktid 32.3 ja 32.5).
34.	Muudatused õpilaste nimekirjas vormistatakse spordikooli direktori käskkirjaga.

Õpilased ja nende vanemad; nende õigused ja kohustused
35.	Õpilasel on õigus:
35.1.	kasutada kooli ruume ja treeningvahendeid täiendava tasuta;
35.2.	saada õppemaksusoodustust selleks ettenähtud summadest ja kehtestatud korras;
35.3.	saada spordikooli direktorilt teavet koolikorralduse ja õpilaste õiguste kohta;
35.4.	saada teavet spordikooli, linna, piirkonna ja vabariigi spordikorralduse, spordivõistluste ja teiste spordiürituste kohta;
35.5.	lahkuda koolist enne selle täieliku kursuse lõpetamist;
35.6.	õppenõukogu otsusega mittenõustumise korral pöörduda kooli hoolekogu või kooli üle järelvalvet teostava ametiisiku poole.
36.	Õpilane on kohustatud:
36.1.	järgima spordikooli põhimäärust ja täitma spordikooli kodukorda;
36.2.	kohusetundlikult osa võtma õppetööst õppeprogrammi määratud mahus;
36.3.	järgima sportlikku režiimi ja “ausa mängu” põhimõtteid;
36.4.	hoidma heaperemehelikult spordikooli inventari, varustust ja vara;
36.5.	seisma spordikooli hea maine ja spordiau eest;
36.6.	aegsasti teatama puudumistest haiguse tõttu vm mõjuvatel põhjustel;
37.	Õpilasele avaldatakse tunnustust ja laitust spordikooli kodukorras ettenähtud korras.
38.	Õpilase poolt spordikoolile tekitatud ainelise kahju hüvitab õpilane või tema seaduslik esindaja vastavalt tekitatud tegelikule kahjule.
39.	Spordikool hoolitseb õpilase tervise kaitse eest koolis viibimise ajal ning koostab otstarbeka päevakava.
40.	Lapsevanematel on õigus:
40.1.	nõuda vajalike tingimuste loomist laste mitmekülgseks arenguks, aidates ise kaasa nende tingimuste kujundamisele;
40.2.	olla valitud spordikooli hoolekogu liikmeks;
40.3.	osaleda spordikooli töös ja juhtimises hoolekogu liikmeteks valitud vanemate kaudu.
41.	Täisealisena õppima asunule laienevad õpilase õigused ja kohustused ning lapsevanema õigused ja kohustused.
42.	Lapsevanemad on kohustatud:
42.1.	tasuma õppetasu linnavalitsuse poolt kinnitatud ulatuses ja korras;
42.2.	looma lapsele soodsad tingimused arenemiseks.
43.	Spordikooli ja kodu koostöö koordineerimiseks kutsub spordikooli juhtkond kokku lastevanemate koosoleku vähemalt üks kord aastas.

Personali õigused ja kohustused
44.	Spordikooli personaliks on direktor, pedagoogid-treenerid  ja teised töötajad.
45.	Spordikooli personali koosseisu määrab direktor kooskõlastatult linnavalitsusega.
46.	Pedagoogi vaba ametikoha täitmiseks korraldab kooli direktor hoolekogu ettepanekul ja hoolekogu kinnitatud korras konkursi.
47.	Pedagoogi ametikohale vastavuse määramine toimub atesteerimisel. Pedagoogide kvalifikatsiooninõuded ja atesteerimise tingimused ja kord on määratud Haridusministri poolt kinnitatud üldhariduskoolide “Pedagoogide kvalifikatsiooninõuete” ja “Pedagoogide atesteerimise tingimuste ja korraga”.
48.	Pedagooge tasustatakse tegeliku pedagoogilise koormuse järgi, mis määratakse iga õppeaasta alguses.
49.	Teiste töötajate tasustamine toimub vastavuses valitsusasutuste hallatavate riigiasutuste töötajate palgaastmetele ja kuupalgamääradele.
50.	Spordikooli personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks spordikooli põhimääruse, töösisekorraeeskirjade, kodukorra, ametijuhendite ja töölepingutega, mis on kooskõlas tööseadustega ja muude pedagoogide teenistust reguleerivate õigusaktidega.
51.	Pedagoogide ja teiste töötajate tööle võtmine, töökoormuse või -tingimuste muutumine, töölt vabastamine, puhkusele lubamine jm töötamist puudutavad asjaolud vormistatakse õppeasutuse juhi käskkirjaga.
52.	Pedagoogidel ja teistel töötajatel on õigus:
52.1.	saada teavet oma tööd ja töötingimusi puudutavate dokumentide kohta;
52.2.	taotleda võimalust täiendkoolituseks;
52.3.	avaldada arvamust kooli tööd ning arengut puudutavates küsimustes.
53.	Pedagoogide üldised kohustused:
53.1.	töötada vastutustundega lähtudes kehtivast õppeprogrammist;
53.2.	säilitada ja täiendada kvalifikatsiooni;
53.3.	tagada õpilaste võimetekohane areng;
53.4.	hoolitseda õppetööks vajalike materjalide ja vahendite täiendamise eest;
53.5.	võtta osa spordikooli poolt korraldatavatest üritustest;
53.6.	täita õppetööd kajastavaid dokumente vastavalt Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt kehtestatud nõuetele.

Õppeasutuse juhtimine
54.	Spordikoolt juhib direktor, kellel on arvestatava vähemalt 5- aastase pedagoogilise töö kogemuse kõrval spordialane kõrgharidus.
55.	Spordikooli direktoriga sõlmib töölepingu, muudab ning lõpetab selle seaduses sätestatud korras, aga samuti kuulutab välja konkursi direktori vaba ametikoha täitmiseks linnavalitsus kooskõlastatult kooli hoolekoguga.
56.	Direktori ülesanne on tagada spordikooli tulemuslik töö ning kodukord, juhtida kooli õppe- ja kasvatustegevust ning majandus- ja finantstegevust koostöös hoolekoguga ja õppenõukoguga.
57.	Direktor:
57.1.	on oma töölepingu kehtivuse ajal spordikooli seadusjärgne esindaja;
57.2.	vastutab spordikooli tegevuse ja üldise arengu eest;
57.3.	koostab spordikooli eelarvekava, mis on eelnevalt läbi arutatud ja heaks kiidetud hoolekogu ja linnavalitsuse poolt ning esitab selle kinnitamiseks linnavolikogule ja vastutab selle täitmise eest;
57.4.	tagab õpilaskonna ja töötajaskonna komplekteerimise;
57.5.	kooskõlastatult spordikooli hoolekoguga määrab kindlaks õppeasutuse struktuuri, moodustab vajaduse korral osakondi jm õppekorraldust teostavaid üksusi; koostab ja kehtestab kodukorra, ametijuhendid jt tööalast suhtlemist korraldavad dokumendid;
57.6.	sõlmib, muudab ja lõpetab töölepingud spordikooli pedagoogide jt töötajatega;
57.7.	koostab EV Haridus- ja Teadusministeeriumi kinnitatud raamõppekavade järgi kooli õppeprogrammi ja tunnijaotusplaanid ning esitab need läbivaatamiseks õppenõukogule;
57.8.	määrab pedagoogilised koormused vastavalt õppeprogrammile ja tunnijaotuskavale kooskõlas pedagoogidega sõlmitud töölepingute tingimustega;
57.9.	ergutab ja karistab töötajaid;
57.10.	kutsub kokku õppenõukogu koosolekuid ja muid spordikoolile vajalikke nõupidamisi;
57.11.	vormistab õpilas- ja töötajaskonda puudutavad ning spordikooli juhtimisel langetatud otsused käskkirjaga;
57.12.	vastutab spordikooli vara säilimise ja sihtotstarbelise kasutamise eest vastavalt Haapsalu linnavara valdamise, kasutamise ja käsutamise korrale;
57.13.	tagab personalile ohutud töötingimused; tutvustab töötaja tööle võtmisel, samuti töötamise ajal töökorra, töökaitse ja tuleohutuse nõudeid;
57.14.	kinnitab osakonnale vanemtreeneri, kes vastutab spordikooli osakonna komplekteerimise, õppetreeningtöö ja vastava aruandluse eest;
57.15.	on aruandekohustuslik spordikooli hoolekogu ja linnavalitsuse ees.
58.	Spordikoolil on õppetegevuse arendamiseks, analüüsimiseks ja juhtimiseks vajalike otsuste vastuvõtmiseks õppenõukogu, mille liikmeteks on kõik spordikooli pedagoogid. Õppenõukogu koosolekuid juhatab direktor.
59.	Õppenõukogu:
59.1.	arutab spordikooli arengu-ja tegevuskavasid;
59.2.	määrab kindlaks õpilaste tunnustamise ja karistamise üldpõhimõtted ning otsustab nende rakendamise üle;
59.3.	koguneb vähemalt neli korda aastas: iga õppeaasta algul, iga õppeperioodi lõpul ning enne eksamiperioodi algust;
59.4.	arutab muid õppekorraldusi ning õpilaste arenguga seotud küsimusi ning annab hinnangu õppetulemustele.
60.	Spordikooli õppenõukogu töö korraldamise aluseks on õppenõukogu põhimäärus, mille kinnitab direktor.
61.	Spordikooli direktori asetäitja õppetöö alal peab omama organisatsioonilise töö kogemusi, kehakultuurilist haridust ja vähemalt 5-aastast tööstaaži treener-pedagoogina või kehalise kasvatuse õpetajana. Direktori asetäitja vastutab spordikooli organisatsioonilise ja metoodilise töö eest, koolispordialase tegevuse edendamise ja sisekontrolli eest spordikooli õpperühmade töö üle.
62.	Spordikooli direktor kinnitab kooskõlastatult spordikooli asutajaga ning vastava spordi-alaliiduga pedagoogide töö hindamise kriteeriumid erinevatel spordimeisterlikkuse astmetel.
63.	Spordikooli hoolekogu on Huvialakooli seaduse alusel spordikooli juures alaliselt tegutsev organ, kelle ülesanne on spordikooli tööks ning õppetegevuse edukaks kulgemiseks vajalike tingimuste loomisele kaasaaitamine.
64.	Spordikooli hoolekogu liikmeteks on pedagoogide, linnavolikogu, lastevanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide esindajad.
65.	Spordikooli hoolekogu töö korraldamise aluseks on hoolekogu põhimäärus, milles sätestatakse hoolekogu pädevus, õigused, kohustused ja vastutus.
66.	Hoolekogu moodustab ja põhimääruse kinnitab linnavalitsus.

Spordikooli finantseerimine, aruandlus ja järelvalve
67.	Spordikooli põhitegevust finantseeritakse Haapsalu linna eelarvest ja muudest allikatest saadud vahenditest.
68.	Spordikooli tegevuse finantseerimisel osalevad lapsevanemad ja täiskasvanud õpilased, tasudes õppetasu, mida kasutatakse õppekulude osaliseks katmiseks.
69.	Spordikooli õppetasu määrad, sellest vabastamise ja soodustuste andmise korra ning tasumise korra kehtestab spordikooli õppenõukogu ja hoolekogu ettepanekul linnavalitsus.
70.	Spordikoolil on õigus põhitegevuse finantseerimise eesmärgil saada tulu (punktis 11 märgitud kõrvaltegevustest), võtta vastu sihtannetusi sponsoritelt ning taotleda toetusi fondidelt arenguprojektide finantseerimiseks.
71.	Spordikooli finantstegevust juhib spordikooli direktor, kui kooli asutaja ei ole otsustanud teisiti.
72.	Spordikooli vara valdamise, kasutamise ja käsutamise korra aluseks on Haapsalu linnavara valdamise, kasutamise ja käsutamise kord.
73.	Spordikooli raamatupidamisarvestust peetakse õigusaktidega kehtestatud korras linnavalitsuse raamatupidamises.
74.	Spordikooli eelarve täitmise aruande kinnitab linnavolikogu.
75.	Spordikool esitab oma tegevuse kohta statistilise aruande õigusaktidega kehtestatud korras.
76.	Järelvalvet spordikooli tegevuse üle teostab linnavalitsus.
77.	Haridus- ja Teadusministeeriumil on õigus kooskõlastatult kooli omanikuga moodustada ja lähetada ekspertgruppe spordikooli tegevuse taseme hindamiseks.
78.	Järelvalvet teostava organi poolt avastatud puudused tuleb kõrvaldada ettenähtud tähtajaks.

Ühinemine, jagunemine ja tegevuse lõpetamine
79.	Spordikooli ühinemise, jagunemise või tegevuse lõpetamise üle otsustab kooli asutaja.
80.	Spordikooli ühinemine teise õppeasutusega, jagunemine iseseisvateks asutusteks ning tema tegevuse lõpetamine võib toimuda kas kooli hoolekogu ettepanekul või kooli asutaja algatusel.
81.	Spordikooli ühinemisest, jagunemisest või tegevuse lõpetamisest teatab direktor õpilastele, lastevanematele, pedagoogidele jt töötajatele ning volikogu esimees EV Haridus- ja Teadusministeeriumile vähemalt neli kuud enne kavandatud muudatuste teostamist.
82.	Ühinemist, jagunemist või tegevuse lõpetamist korraldab asutaja poolt moodustatud komisjon.
83.	Tegevuse lõpetanud spordikooli vara, õigused ja kohustused lähevad üle kooli asutajale või tema määratud asutusele.

RAKENDUSSÄTTED
84.	Käesoleva põhimääruse punkti 32.3. alusel võib spordikooli nimekirjast kustutada õpilasi, kes on spordikooli õpilaste nimekirja võetud alates 15. maist 2001. a.