K O R R A L D U S

Haapsalu,					                                        24. aprill 2013 nr 285

Projekteerimistingimuste kinnitamine 
(Haapsalu tänavavalgustuse rekonstrueerimine)

Läbi vaadanud taotluse  projekteerimistingimuste saamiseks Haapsalus tänavavalgustuse rekonstrueerimisprojekti koostamiseks ja juhindudes ehitusseaduse § 19 lg 1 p 2, lg 3, Haapsalu Linnavolikogu 26.11.2004 määrusega nr 47 kinnitatud Haapsalu linna ehitusmääruse § 22, § 24, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 1, § 30 lg 1 p 3, Haapsalu põhimääruse § 35 lg 1 p 3 ning haldusmenetluse seadusest Haapsalu Linnavalitsus

k o r r a l d a b:

1.	Kinnitada Haapsalu tänavavalgustuse rekonstrueerimise projekteerimistingimused nr 25-13 (lisatud).
2.	Korraldus jõustub teatavakstegemisest.

Urmas Sukles   
Linnapea				Erko Kalev
				Linnasekretär

                                                                          Lisa 
Haapsalu Linnavalitsuse 
                                                                                         24.04.2013.a.
                                                                                                              korraldusele nr 285

PROJEKTEERIMISTINGIMUSED NR 25-13
HAAPSALU  TÄNAVAVALGUSTUSE REKONSTRUEERIMISPROJEKTI KOOSTAMISEKS.

ASUKOHT:     Haapsalu linn, s.h.  Haapsalu muinsuskaitseala reg nr 27013,  Läänemaa. 

1.	Projekteerimise lähtematerjal
1.1	Projekti koostamisel lähtuda kehtivatest normidest (EPN), standarditest (EVS) ja Eesti Vabariigi õigusaktidest. 
1.2	Projekteerimistingimustele lisatud materjalid olemasoleva olukorra kohta:
-	tänavate klassid (joonis nr 1);
-	olemasolevate valgustuspunktide inventuur (tabel– lisa 2);

2.	Nõuded projekteerimiseks
2.1	ÜLDIST: 
Haapsalu linna tänavavalgustuse rekonstrueerimise vajadus tuleneb AAUPA lepingu alusel rakendatava rohelise investeerimisskeemi „Tänavavalgustuse rekonstrueerimise programm“ raames toimuva projekti „Haapsalu linna välisvalgustussüsteemide rekonstrueerimine“. Projekti eesmärgiks on olemasoleva välisvalgustussüsteemi rekonstrueerimise tulemusel parima võimalik valgustustulemuse ning energiasäästu saavutamine.
Projekteerida Haapsalu tänavavalgustussüsteemi uuendamine muutes seda oluliselt energiasäästlikumaks ja linnaruumi korrastatumaks projekteerides sobivad valgustuspunktid ja paindlik  juhtimissüsteem jms.

Uuendamisele tulevad:
-	valgustuspunktid (valgusallikas, valgusti, valgustikandja, jalam) - vanemad kui 5 aastat. Kaaluda toimivaid vanemate süsteemide osalise säilitamise võimalusi (Karja, Posti tn, raudteetamm jt);
-	lampide toite- ja juhtimiskaabeldus, juhtimis- ja toitekilbid jmt; 
-	juhtimistarkvara.

Projekteerimisel arvestada olemasolevate korras võrguosadega (mastid, kaablid), millede välja vahetamine ei oleks vajalik ja mõistlik. 

Valgustussüsteemi uuendamisel tuleb võtta arvesse ka alast välja jäävate valguspunktide toitevajadusega, mis ei tohi halveneda uuenduse projekteerimise ega ehitamise tõttu.

Projekteerimisel arvestada, et mereäärset linna iseloomustab välisvalgustuse materjalide ja seadmete suhteliselt kiirem korrosioon.

Kui juhtimiskilbid on vajalik projekteerida üleujutusohuga piirkondadesse, siis tuleb lähtuda kõrgusmärgist +2,2 meetrit.

Uuendamisele tulevad süsteemid projekteerida linna maale (s.h. reformimata linnamaa) v.a. mõned erandid vanalinnas (seinavalgustid jne.). 

2.2	VALGUSTUSKLASSID:
Kuna Haapsalus ei ole tänavatele määratud valgustusklasse, siis projekteerida tänavavalgustuse tüübid:
-	põhitänavad ja jaotustänavad;
-	kvartalisisesed tänavad, kergliiklusteed, parklad;
-	vanalinn ja haljasalad.
Vt tingimustele lisatud joonis nr 1.

2.3	VALGUSTIKANDJAD: 
materjal: kuumtsingitud hall metallmast 
kõrgused: 
-	põhitänavad: 8-10m
-	jaotustänavad: 8m
-	kõrvaltänavad: 6m
-	vanalinn ja haljasalad/pargid: 4-6m
-	vanalinna erisused – hoonete seintele kinnitatud sepiskonsoolid laternatega ja uuendatavate puitpostidega laternad.  

2.4	VALGUSTI TÜÜP:
Lõplik tootevalik teha tööprojektis ja see kooskõlastada Haapsalu Linnavalitsusega, vanalinna osas kooskõlastatult Muinsuskaitseametiga.

2.5	JUHTIMISSÜSTEEM:
Projekteerida tänavavalgustuse uus tsentraalne kaugjuhtimise-, valve- ja kontrollsüsteem koos vastava juhtimistarkvaraga. Tänavavalgustuse juhtimine peab võimaldama:
-	tänavavalgustust dimmerdada;
-	osade valgustite väljalülitamist; 
-	kellaajaliste muutuste tegemist;
-	kilpide kaupa valgustuse reguleerimist;
-	rikete välja selgitamist;
-	andmete edastamist;
-	statistika koostamist;
-	liita juhtimissüsteemile juurde varem valmisehitatud ja säilivad valgustuspiirkonnad luues võimalus neid juhtida;
-	lülituskilpide optimeerimine;
-	juhtimissüsteemi väljund peab olema jälgitav.
-	valgustussüsteemi nendes osades, kus paigaldatakse uued kaablid, peab valgustusgruppide juhtimine olema võimalik kaablite kaudu.
-	valgustusegrupid peavad olema juhitavad kella ja hämaralüliti abil. 
 
2.6	MAAKAABLID:
Projekteerimisel arvestada, et samasse kaevisesse paigaldatakse  Sireli, Toominga, Pihlaka, Saare, Kadaka, Paju ja osaliselt Niine tänava olemasolevate jaotusvõrgu õhuliinide asendamisel maakaablid.

2.7	Projekteerida olemasolevate avalikku tänavamaad valgustavate valgustuspunktide ja kaablite ümbertõstmine linna maale. 

2.8	Vanalinnas võimalusel kasutada olemasolevaid rekonstrueeritud kaableid. 

2.9	Võimalusel projekteerida täiendavate kõride paigaldamine tänavavalgustuse maakaabli kraavi 

2.10	MUINSUSKAITSELISED ERISUSED, TINGIMUSED:
2.10.1	kaevetööde tegemine muinsuskaitsealal kooskõlastada   Muinsuskaitseametiga. Kaevamistöid tohib teha kaasates arheoloog.. 
2.10.2	Muinsuskaitsealal säilitada sepiskonsoolidega hoonete seintele kinnitatud laternad, asendades valgusallikas uuega.
2.10.3	Võimalusel rekonstrueerida osa puitpostidel laternaid asendades vajadusel puitposti, jalami ja valgusallika (vanalinna piirkonnas). 
2.10.4	 Projekti koosseisus sõnastada muinsuskaitseseadusest ja muinsuskaitseala põhimäärusest lähtuvad eritingimused vanalinna muinsuskaitseala tänavavalgustuse projekteerimiseks. Eritingimuste osa kooskõlastada enne projekteerimistööde jätkamist Muinsuskaitseametiga.

2.11	ÜLEKÄIGURAJAD: ülekäiguradadele projekteerida liiklusohutust tagav valge valgusega valgustuse lahendus (üldvalgusest erinev valgus.). 

2.12	VALGUSEVÄRVUS: võimalikult valge valgusega lahendus .

2.13	DEKORATIIVVALGUSTUS: 
2.13.1	näha ette hooajalise dekoratiivvalgustuse kinnitamise ja vooluvõrku ühendamise, dimmerdamise ja juhtimise (eelkõige faaside kaupa) võimalused  (Lossiplats, Krahviaed, Karja, Posti, Vaba, Jaani, Kooli, Väike-Mere tänavad, Raudteejaama hoone) projekteeritavatele valgustuspostidele;

2.14	REKLAAMID: projekteerimisel võtta arvesse ja tagada jätkuvalt linna bussiootepaviljonidele, reklaamalustele jms. elektriga varustatus. 

2.15	HEAKORD: tehtud kaevetööde tagajärjel kahjustatud pinnakatted tuleb taastada varem seal asuva katendiga kooskõlas Haapsalu linna kaevetööde eeskirjaga. 

3.	Muud nõuded
3.1	Projekti koosseis peab vastama ehitusloa saamiseks ehitusprojektile esitatavatele 
nõuetele (MKM 17.09.2010. a määrus nr 67).

3.2	Projekteerimisel lähtuda Eesti Standardist Teevalgustus, „osa 2. Teostusnõuded“.

3.3	Projekteerimistööde aluseks vajalik digitaalne GEODEETILINE ALUSPLAAN.

3.4	TEOSTUSMÕÕDISTAMINE: 
-	projektis näha ette kaablite, postide, kilpide teostusmõõdistamine peale paigaldamist;
-	varem paigaldatud kaablite kasutamisel nende mõõdistamine, juhul need pole kantud alusplaanile (mitte mõõdistataval alal). 

3.5	Projektis näha ette tööde teostamise viis:
-	määrata ehitamise järjekord projekteeritavate alajaamade kaupa. 
-	tänavavalgustuse ehitamise perioodil näha ette pidev elektritoide  ülejäänud elektritarbijatele;
-	kaevamistööde teostamine peab lähtuma Haapsalu linna kaevetööde eeskirjast. Kaevamistööd näha ette võimalikult katendit säästvamal moel;  
-	koostöös tänavavalgustuse omaniku ja linnavalitsusega määrata ära demonteeritavad valgustid (lambid, valgustid, mastid jms), mis tuleb demonteerida arvestusega, et neid saab uuesti kasutusele võtta ja mis kuuluvad üleandmisele linnale.  

3.6	Looduskaitsealuses Krahviaias projekteeritud valgustite vahetuse puhul tuleb ette näha ehitustööde eelnev kooskõlastamine kaitseala valitseja Keskkonnaametiga. 

3.7	Tänavavalgustussüsteemi uuendamine projekteerida:
-	eelprojekt;
-	põhiprojekt (avalikes huvides projektile teha vajadusel ekspertiis;
-	tööprojekt  koos lõpliku tootevalikuga koostöös ehitajaga – kooskõlastamise kohustus Haapsalu linnaga, Muinsuskaitseametiga.

4.	Imatra Elekter AS poolsed täiendavad tingimused
4.1	Uusi tänavavalgustuse maakaabelliine mitte projekteerida Imatra Elekter AS olemasolevate maakaabelliinidele lähemale kui 1 m, 
4.2	Tänavavalgustuse maakaabelliine mitte projekteerida Imatra Elekter AS olemasolevate õhuliinimastidega samale tänava poolele.
4.3	Töödel Imatra Elekter AS liinide kaitsetsoonides näha ette tasuline järelevalve tööde teostaja kulul.
4.4	Projekt kooskõlastada Imatra Elekter AS-ga osade (tänavate või piirkondade) kaupa.
4.5	Tööde teostamise järjekord ja võimalikkus Imatra Elekter AS elektritarbijate normaalse elektrivarustuse tagamiseks kooskõlastada Imatra Elekter AS-ga.
4.6	Imatra Elekter AS õhuliinidel, kus paiknevad ka Haapsalu Linnavalitsuse valgustid, juhtmed ja nende kinnitused, demonteerida eelpool nimetatud seadmed pärast uute süsteemide valmimist.
4.7	Esitada geoaluse ja projekti üks eksemplar Imatra Elekter AS-le.

5.	Nõutavad kooskõlastused eelprojektile enne projekti esitamist ehitus- ja planeerimisosakonnale ehitusloa saamiseks:
5.1	Riigiasutused: Muinsuskaitseamet;
5.2	Maa omanikud:
-	Haapsalu linn;
-	Lääne maavanema nõusolek - reformimata riigimaal uuendatav valgustussüsteem; 
-	eraomanike nõusolek - erandjuhtudel vanalinnas, kui uuendatavad tänavavalgustuspunktid asuvad eramaal. 
5.3	Võrguvaldaja Imatra Elekter AS, AS Eraküte, Haapsalu Veevärk AS, Elion Ettevõtted AS, Telset, Starman, STV. 
5.4	Kooskõlastatud eelprojekt esitada Haapsalu Linnavalitsusele paberkandjal 2 eksemplaris koos nõutavate kooskõlastustega, mis võivad olla elektroonselt eraldi infokandjal. Lisaks esitada projekt elektroonselt. Elektroonselt esitada seletuskiri pdf versioonis ja kaardimaterjal dwg ja pdf versioonis.
5.5	Käesolevad projekteerimistingimused kehtivad kahe aasta jooksul alates nende kinnitamisest.