K O R R A L D U S

Haapsalu,					                                  06. märts 2013 nr 146

Projekteerimistingimuste kinnitamine 
(Kiltsi tee lõik, Kiltsi tee sild, Haapsalu)

Haapsalu Linnavalitsus juhindudes ehitusseaduse § 19 lg 1 p 2, lg 3, Haapsalu Linnavolikogu 26.11.2004 määrusega nr 47 kinnitatud Haapsalu linna ehitusmääruse § 22, § 24, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 1, § 30 lg 1 p 3, Haapsalu põhimääruse § 35 lg 1 p 3 ning haldusmenetluse seadusest Haapsalu Linnavalitsus

k o r r a l d a b:

1.	Kinnitada Haapsalus Kiltsi tee lõigu rekonstrueerimise ja Kiltsi tee silla põhiprojekti projekteerimistingimused nr 8-13 (lisatud).
2.	Korraldus teha teatavaks ehitus- ja planeerimisosakonnale.
3.	Korraldus jõustub teatavakstegemisest.

Andreas Rahuvarm   
Aselinnapea linnapea ülesannetes 				Erko Kalev
				Linnasekretär

Lisa 
Haapsalu Linnavalitsuse 
                                                                                   06.03.2013.a. korraldusele nr 146

PROJEKTERIMITINGIMUSED nr 8-13
KILTSI TEE LÕIGU REKONSTRUEERIMISE  JA KILTSI TEE SILLA PÕHIPROJEKTI KOOSTAMISEKS.

1.	Projekti eesmärk on Haapsalu linnas Kiltsi teel nr 1830024 km 0,18 - 0,64 (Haapsalu linna läbiva Ääsmäe-Haapsalu-Rohuküla maantee trassiosa km 72,46 – 72,92) remondi teostamine, liiklusohutuse taseme parendamine, sõidumugavuse tõstmine, majanduslikult tasuvate lahenduste leidmine ja tehniliste lahenduste väljatöötamine ning km 0,56 paikneva  Asuküla peakraavi  autosilla ja jalakäijate silla lammutamine ning asendamine uue sõidutee ja kergliiklustee ühise (toru)sillaga. 

2.	Asukoht ja olemasolev olukord
Olemasolev teelõik koos sillaga asub Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Lõigu alg- ja lõppkilomeeter, samuti muude andmete asukohad ja käesoleva tingimuste punktides fikseeritud aadressid täpsustada projekteerimise käigus. Olemaolev betoonsildsild on pärit 1930 aastatest ja on amortiseerunud. Silla kandevõime ei ole teada. Sild on väga kitsas ja võimaldab autoliiklust ühe sõiduraja laiuselt. Kergliiklustee sild kujutab endast betoonalustele toetatud koorikpaneeli, millele on monteeritud metallist käetoed.

3.	Uurimistööd:
3.1 geodeetilised uurimistööd:
3.1.1 mõõdistada maantee lõik  mahus, mis võimaldab tee konstruktsiooni ja teerajatise projekteerimist. 
3.1.2 mõõdistamisel lähtuda nõuete punkt 8.7 ja 8.26 nimetatud juhenditest mõõtkavale 1:500;
3.1.3 ristuvad kraavid ja Asuküla peakraavi säng mõõdistada üles- ja allavoolu mahus, mis kindlustab vete äravoolu;
3.1.4 plaanil ja piirinaabrite tabelis näidata ära ka jätkuvalt riigi omandis olevad maad;
3.1.5 mõõdistada tehnovõrkude paiknemine ning sügavus;

3.2 geoloogilised uurimistööd:
3.2.1 teerajatise ja pealesõitude ning kattekonstruktsiooni  projekteerimiseks teha geoloogiline uuring vajalikus mahus:
- puuraukude samm mitte harvem kui 100 m (vajadusel tihedamalt 50m);
- enne töö alustamist esitada Tellijale geoloogiliste uuringute kava, milles anda uuringute maht ja kasutatavad meetodid;
- uuringute tulemusena saadud pinnaste nimetused, niiskuspaikkonnad ja muud andmed peavad olema kooskõlas nõuete p.8.27. tooduga ning kasutatavad teekatendite ja rajatiste projekteerimiseks.

3.3 Korraldada liiklusuuringud teelõigul, juhindudes nõuete p. 8.36 nimetatud metoodikast katendi arvutamiseks vajalikus mahus. 

3.4 Projekteeritava teelõigu piirkonnas on menetluses järgmised planeeringud:
-	Lääne maakonnaplaneeringu teemaplaneering „Riisipere-Haapsalu-Rohuküla raudteetrassi koridori asukoha määramine“
-	Kiltsi tee 1a, 3 kinnistud ja lähiala.
-	Kiltsi tee, Ungru tee ja maaüksuse „Paralepa rand ja puhkeala“ vaheline ala.
Projekteerimisel arvestada pooleli olevate planeeringute mõju projektlahendusele, perspektiivsele liiklussagedusele ja liikluse iseloomule. 
3.5 Selgitada välja kõik võimalikud piirangud, mis võivad mõjutada tee remonti ning taotleda piirangute kehtestajatelt tingimused.

3.6. Muud uurimistööd, mida projekteerija peab vajalikuks projekti eesmärki ja korrektset koostamist silmas pidades. Projekteerija vastutab projekteerimiseks piisava uurimistööde mahu määratlemise eest. 

4.	Lähteandmed projekteerimiseks.
4.1 Projektkiirus ehituslõigul 60 km/h,  tavaline kiiruspiirang 50 km/h. 
4.2 Projekteerimise lähtetase hea või vähemalt rahuldav, põhjendatud vajadusel võib olla erandlik. Madalama lähtetaseme valiku põhjendused peavad olema kooskõlastatud Tellijaga ning kajastuma projekti seletuskirjas.
4.3 Sõidutee ning kõnniteede ja kergliiklusteede ristprofiilid vastavalt projekteerimisnormidele ja kooskõlastatult Tellijaga. 
4.4 Näha ette teelõigul olevate raudteeülesõidukohtade likvideerimine ja olemasolevate külgnevate raudteekonstruktsioonide säilitamine.
4.5 Liikluskorralduse ja muude projektlahenduste valikul arvestada talvise teehoolde vajadusega.
4.6 Teelõigu ning kõnniteede ja kergliiklusteede katendi tüüp - püsikatend.
4.7 Olemasolev sild asemele projekteerida terastoru (teraskaar) sillaga. Silla põhiparameetrite valikul lähtuda nõuete p 8.35 juhendmaterjalist.  
4.8 Projekteerimisnormidest ja projektlahendusest lähtuvalt võivad projekti algus- ja lõpuaadressid muutuda.
4.9 Projekteerimisel võtta üldjuhul aluseks linnatänavate projekteerimise normid.

5.	Põhiprojekti koostamine:
5.1.	Koostada maanteelõigu asendiplaanid M 1 : 500 millel näidata järgmised andmed:
5.1.1.	projekteeritava ja sellega ristuvate tänavate ja teede numbrid ja nimed;
5.1.2.	projekteeritava teelõigu alguse  ja lõpu aadressid;
5.1.3.	trassi elemendid: sirged, pöördenurgad ja plaanikõverikud;
5.1.4.	kilometraaž ja piketaaž;
5.1.5.	ristete, truupide, sildade ja parklate asukohad.
5.2.	Koostada projekteeritava teelõigu projektplaanid M 1 : 500. Projektplaanil näidata järgmised andmed:
5.2.1.	projekteeritava ja sellega ristuvate tänavate ja teede numbrid ja nimed;
5.2.2.	projekteeritava teemaa piirid ja kinnistute piirid projekteerimiseks vajalikul maa-alal koos looduses olevate piiripunktide tähistuste kohta;
5.2.3.	kinnistute katastritunnused ja nimed projekteerimiseks vajalikul maa-alal;
5.2.4.	lõikuvate kraavide lõikumisnurgad loetuna tee piketaaži kulgemise suunast päripäeva ja voolusuund;
5.2.5.	projekteeritud teelõigu telg koos sirgete, pöördenurkade ja plaanikõverike andmetega;
5.2.6.	kilometraaž ja piketaaž koos kõrgusarvudega;
5.2.7.	tee projektlahendus, millel näidata peenra ja nõlva välisservad, sõidutee servajooned, kõnni- ja jalgteed, liiklusmärgid, märgikonsoolid, piirded;
5.2.8.	teeäärsed rajatised: parklad, haljasribad ja kõrghaljastus;
5.2.9.	truupide, tugimüüride asukohad ja gabariidid;
5.2.10.	teekraavid, põldude kuivendussüsteemide alad;
5.2.11.	liinirajatiste ehituse projektlahendused;
5.2.12.	vertikaalplaneering.
5.3.	Projektplaan koos liikluskorraldusvahendite paigutusega esitada eraldi joonisel, liikluskorralduse eskiislahendus eelnevalt kooskõlastada Tellijaga.
5.4.	Lähtudes p. 8.27 ja 8.42. nimetatud juhenditest, koostada geoloogiliste uuringute ja katendi  arvutuse aruanded, mille koosseisus anda:
5.4.1.	olev ja ennustuslik koormussagedus (arvutusveokit ööpäevas sõidutee ühel enim koormatud rajal);
5.4.2.	katendi arvutus niiskuspaikkondade ja geoloogilise ehituse järgi, pinnasvee arvutuslik sügavus;
5.4.3.	projekteeritava lõigu tüüpristprofiilid (vastavalt juhendile p 8.41) koos valitud uue kattekonstruktsiooni põhjendusega;
5.4.4.	ristuvate tänavate tüüpristprofiilid koos kattekonstruktsiooniga.
Vajadusel näha ette muldkeha tugevdamine. Aruanded esitada projekteerimise käigus Tellijale.
5.5.	Koostada projekteeritava teelõigu pikiprofiilid sobivas mõõtkavas (vastavalt juhendile p 8.41). Pikiprofiilil näidata järgmisi andmeid:
5.5.1.	piketaaž;
5.5.2.	maapinna  ja olemasoleva tee kõrgusarvud;
5.5.3.	geoloogiline lõige  puuraukude asukohtadega ja kihtide andmestikuga;
5.5.4.	tee telje kulgemise suund ja sirglõikude pikkused;
5.5.5.	plaanikõverikud ja nende elemendid;
5.5.6.	ristuvate tänavate (teede) nimed ja telgede aadressid;
5.5.7.	lõikuvad vete ärajuhtimissüsteemid ja voolusuunad;
5.5.8.	sildade, truupide asukohad, nende läbimõõdud, pikkused ja otste kõrgusarvud;
5.5.9.	lõikuvate liinirajatiste  asukohad, kõrgusarvud;
5.5.10.	projekteeritud kõrgusarvud  ja töökõrgused tee teljel kõigil täispikettidel ning plusspunktides;
5.5.11.	ühesuguse kaldega lõikude pikkused ja kalde väärtused promillides;
5.5.12.	püstkõverikud ja nende elemendid ning kõrgusarvud kõverikel;
5.5.13.	teekraavide (dreenide) kalded, pikkused ja kindlustamine;
5.5.14.	ristprofiili tüübi number ja ulatuse aadressid.
5.6.	Koostada tööristprofiilid igal täis- ja poolpiketil ning teelõigu iseloomulikest kohtadest M 1: 200, millele on kantud olev tee(maa)pind, oleva tee servajoon, olev kraav, olemasolev tee maa-ala piir,  projekteeritud kattepind ja nõlvad, projektne tee telg, külgnähtavuse piir, projektne kraav (dreen), projektne kraavi välisnõlv, väljakaevatava osa piirid, projektne piire, tehnovõrkude paigutus.
5.7.	Koostada projekti seletuskirjad projektlahenduse kohta, milles käsitleda vähemalt järgmist:
5.7.1.	olemasoleva olukorra kirjeldust;
5.7.2.	projekteerimise lähteandmeid;
5.7.3.	projekteeritava teelõigu põhinäitajaid;
5.7.4.	ehituspiirkonna üldiseloomustust: klimaatilised, ehitusgeoloogilised ja hüdrogeoloogilised tingimused;
5.7.5.	teelõigu otstarvet, läbilaskvust, eeldatavat liiklussagedust ning teenindustaset arvestusperioodi lõpuks;
5.7.6.	planeeringutest tulenevaid piiranguid;
5.7.7.	liiklusuuringute tulemusi;
5.7.8.	teelõigu trassi plaani, tüüpristprofiile, pikiprofiili;
5.7.9.	ettevalmistustöid, torustike ja  liinirajatiste ümberehitamise vajadust;
5.7.10.	hinnangut olemasolevale tee vete ärajuhtimissüsteemi olukorrale ning sellest lähtuvalt projektlahendusi;
5.7.11.	ristmike projektlahendusi: olemasolevad ja eeldatavad liiklusvoogude suurused ning jagunemine;
5.7.12.	ristmike projekteerimise põhimõtet, mulde ja katendi konstruktsioone, tüüplahenduste kasutamist;
5.7.13.	teevalgustuse vajaduse põhjendust ja projektlahendust;
5.7.14.	ehitusaegset ümbersõitude liikluskorralduse ettepanekut;
5.7.15.	värvilisi illustratsioone, visualiseerimisjooniseid ja skeeme tehnilistest lahendustest.
5.7.16.	liikluse rahustamise võtteid;
5.7.17.	jalakäijatele ja jalgratturitele ette nähtud uute ja olemasolevate  liikumiskohtade  asukohtade ühendamine;
5.8.	Teemaalt sajuvete piki- ja põiksuunalise äravoolu tagamiseks näha ette olemasolevate vete ärajuhtimissüsteemide korrastamine ning vajadusel ümberehitamine ning uute rajamine.
5.9.	Näha ette:
5.9.1.	teelõigu remondiks mittekasutatava freespuru vedu ja sellega kaasnevad tööd Tellijaga kooskõlastatud kohta;
5.9.2.	ümberehitatavate rajatiste ja väljavahetatavate liiklusmärkide demontaaž, mis tagab nende edasise kasutamise tellija poolt;
5.9.3.	edasiseks kasutuseks kõlbliku lammutusmaterjali vedu Tellija poolt kooskõlastatud laoplatsile ja kõlbmatu lammutusmaterjali utiliseerimine ettevõtja poolt;
5.9.4.	projekteeritava silla ja  tee talihoolduseks kasutatakse kloriididega libedustõrjet.
5.10.	Projektis kajastada maastikukujunduse ja haljastuse osa.
5.11.	Projekt peab sisaldama projektdokumentatsiooni, mis on vajalik kooskõlastuste saamiseks ning tee-ehitusloa väljastamiseks. Projektis peavad olema esitatud kõigi kasutatavate lahenduste põhimõtted ning materjalid.
5.12.	Koostada kommunikatsioonide ümberehituse ja/või kaitsmise projektid, eelnevalt taotleda tehnovõrkude valdajatelt tehnilised tingimused. 
5.13.	Koostada olemasoleva silla lammutusprojekt ja uue torusilla ehituse tööprojekt.
5.14.	Vajadusel näha ette remondilõigul põrkepiirde paigaldamine.
5.15.	Torusilla ava läbimõõt täpsustada koostöös Põllumajandusametiga. Sõltuvalt geoloogilistest uuringutest määrata terasematerjal.
5.16.	Projekteerimisel tuleb lähtuda keskkonnaohutusest ning täpselt välja tuua lahendused keskkonnaohutuse tagamiseks. Projektlahenduse järgi ehitamine ei tohi põhjustada reostust ega tekitada muul viisil kahjustusi keskkonnale
5.17.	Koostada vee erikasutusloa taotlemiseks vajalik vee erikasutuse iseloomustus.
5.18.	Koostada tee ja silla hooldusjuhendid.
5.19.	Koostada hinnapakkumuse loetelud ilma ja koos kalkulatiivsete maksumustega.

6.	Krundijaotuskava 
6.1.	Ehitustööde ja edasise teehooldusega arvestava tehniliselt vajaliku teemaa võõrandamise protsessi läbiviimiseks koostada krundijaotuskava. Arvestades teehoolde vajadustega määratleda teemaa piiri asukoht võimalikult pikas ulatuses ühtlase laiusega alljärgnevalt:
6.1.1.	vähemalt 1 m teekraavi välisservast, lisaks arvestades vajadusel liinide ja torustike paigutuse koridoriga;
6.1.2.	teekraavi puudumisel vähemalt 1 m muldkeha alumisest servast, lisaks arvestades vajadusel liinide ja torustike paigutuse koridoriga, kuid mitte vähem kui 8 määramise sõiduraja servast;
6.2.	Krundijaotuskava peab näitama võõrandatava äralõike kinnistutest, samuti peab fikseerima reformimata riigimaa, mida on vajalik täiendavalt taotleda riigi omandisse teemaaks. Krundijaotuskavale võtta kõigi maaomanike kooskõlastused/nõusolekud võõrandamise protsessi alustamiseks.
6.3.	Krundijaotuskava koosseisus esitada:
6.3.1.	Tiitelleht
6.3.2.	Lõigu asukoha skeem M 1:500 formaadis A3 koos tingmärkide seletusega. Skeemil tuleb asjasse puutuvad ja piirnevad kinnistud/reformimata maaüksused tähistada tabeli kujul:
-	tabelis peab olema järgmine informatsioon – positsiooni number plaanil, kinnistusregistriosa number, katastriüksuse tunnus, katastriüksuse nimi, omaniku nimi, omaniku kontaktandmed (telefoni number, aadress jm), kinnistu pindala, äralõike pindala, märkused;
-	iga kinnistu kohta käiv kooskõlastuse leht, millele on kantud väljavõte projektplaanist M 1:1000, kinnistut puudutavad andmed (nimi, katastriüksuse tunnus, pindala, äralõike pindala, äralõike viirutus), omaniku nimi, kooskõlastuse/nõusoleku tekst. Lehtede järjestus vastavalt plaanil toodud positsiooni numbritele.

7.	Kooskõlastamine ja avalikkuse kaasamine.
7.1.	Projekteerimise alguses ja käigus peab projekteerija konsulteerima projektiga seotud küsimustes Haapsalu Linnavalitsusega, Keskkonnaametiga, Maanteeameti Lääne regiooniga, Põllumajandusametiga teiste asutuste ja tehnovõrkude valdajatega ning korraldama projekteerimise käigus koostöös Haapsalu Linnavalitsusega regulaarseid töökoosolekuid sagedusega vähemalt üks kord kahe nädala tagant projektlahenduste aruteluks ja kooskõlastamiseks. Koosolekute protokollide koostamise kohustus on projekti koostajal.
7.2.	Projekti koostajal on kohustus 3 päeva enne töökoosolekute toimumist esitada Tellijale läbivaatamiseks tehtud lahenduste variandid.
7.3.	Silla ja Kiltsi tee lõigu ehitusega projektiga ettenähtud tööd (nt kraavide kaevamine, ajutine maakasutus, läbisõit krundilt) tuleb projekteerimise käigus piirinaabritega kooskõlastada. Kooskõlastus peab olema üheselt mõistetav ja sisaldama tööde loetelu, millega ollakse nõus, ning võimalikke tingimusi. Tingimusliku kooskõlastuse puhul, peab projekteerija teavitama maaomanikku Tellija seisukohtadest. Samas peab olema tagatud piiripunktide tähiste säilimine ehituse või remondi käigus. 
7.4.	Ümbersõitude projektid ja liikluskorraldusvahendite paigutus kooskõlastada  Haapsalu Linnavalitsusega.
7.5.	Projekt tervikuna kooskõlastada:
-	Lääne Maavalitsusega;
-	Haapsalu Linnavalitsusega;
-	Põllumajandusametiga;
-	Keskkonnaametiga;
-	kõikide projektiga seotud kommunikatsioonide valdajatega ning vajadusel muude piirangute kehtestajatega;
Arvesse tuleb võtta kooskõlastajate poolt tehtud põhjendatud ettepanekuid/soovitusi. Vajadusel peab projekteerija korrigeerima projektlahendusi, et saada vastavad kooskõlastused.
Ehitusloa saamiseks esitada Linnavalitsusele kooskõlastustega köidetud põhiprojekt 2 eksemplaris ja digitaalsel andmekandjal 1 eksemplaris (joonised *.dwg ja *.pdf). 
8.	Projekti koostamisel on kohustuslik juhinduda kehtivatest seadustest, standarditest, normdokumentidest ja juhenditest, sealhulgas:
8.1.	Tee projekteerimise normid  (TSM 28.09.1999.a määrus nr 55);
8.2.	Teeprojekti suhtes esitatavad nõuded (TSM 28.09.1999.a määrus nr 54); 
8.3.	Teehoiutööde tehnoloogianõuded (MKM 13.05.2004. määrus nr 132); 
8.4.	Liikluskorralduse nõuded teetöödel (MKM 16.04.2003 määrus nr 69); 
8.5.	Teetähistussüsteem ja selle rakendamise kord  (TSM 15.12.1999.a määrus nr 71);
8.6.	Liiklusmärkide ja teemärgiste tähendused ning nõuded fooridele (MKM 22.02.2011.a määrus nr 12);
8.7.	Ehitusgeodeetiliste uurimistööde kord (MKM 27. augusti 2007. a määrus nr 70) ja Täiendavad nõuded topo-geodeetilistele uurimistöödele teede projekteerimisel (Maanteeameti peadirektori käskkiri 13 mai 2008 nr 102) 
8.8.	Nõuded liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes (MKM 28.11.2002 määrus nr 14).
8.9.	Tee ja teetööde kvaliteedinõuded (MKM 06.02.2013 määrus nr 10) jõustub 01.07.2013.
8.10.	Linnatänavad EVS 843:2003 
8.11.	Liiklusmärgid ja nende kasutamine EVS 613:2001, muudatused EVS 613:2001/A1:2008
8.12.	Teemärgised ja nende kasutamine EVS 614:2008
8.13.	Normaalbetooni külmakindlus. Määratlused, spetsifikatsioonid ja katsemeetodid EVS 814:2003
8.14.	Betoonist äärekivid. Nõuded ja katsemeetodid EVS-EN 1340:2003+AC:2006
8.15.	Betoonist sillutisekivid. Nõuded ja katsemeetodid EVS-EN 1338:2003+AC:2006
8.16.	Asfaltsegu kulumine naastrehvide toimel EVS-EN 12697-16:2004 
8.17.	Sidumata segud. Spetsifikatsioonid EVS-EN 13285:2010
8.18.	Teevalgustus. Osa 1 Valgustusklasside valik. CEN/TR 13201-1:2004
8.19.	Teevalgustus. Osa 2 Teostusnõuded. EVS-EN 13201-2:2007
8.20.	Teevalgustus. Osa 3 Valgussuuruste arvutamine. EVS-EN 13201-3:2007
8.21.	Tee-ehitus; osa 1 : Asfaltsegude täitematerjalid EVS 901-1:2009
8.22.	Tee-ehitus; osa 2 : Bituumensideained EVS 901-2:2009
8.23.	Tee-ehitus; osa 3 : Asfaltsegud EVS 901-3:2009
8.24.	Teepiirdesüsteemid. Osa 2: Põrkepiirete, sealhulgas sõidukirinnatiste toimivusklassid, kokkupõrkekatse läbimistingimused ja katsemeetodid. EVS-ENV 1317-2:2010
8.25.	ASFALDINORMID AL ST 1-02 (2007) ning Eesti Asfaldiliidu asfaldinormide komisjoni 12. juuni 2007.a koosolekul vastu võetud “Muudatused ASFALDINORMIDES AL ST 1-02 (2007)” TSM 28.09.99 määrus nr 55 ulatuses, mis ei ole kaetud kehtivate standarditega.
8.26.	Haapsalu Linnavalitsuse määrus 29.10.1010 nr 20 „Haapsalu linna geodeetiliste mõõdistus- ja uurimistööde tegemise kord.
8.27.	Elastsete teekatendite projekteerimise juhend 2001-52 (MA 04.03.2002.a käskkiri nr 39) ning Elastsete teekatendite projekteerimise juhendi muutmine (MA 06.05.2004.a käskkiri nr 72), koos lisadega ning Elastsete teekatendite projekteerimise juhendi 2001_52 muutmine (MA 06.11.2006 käskkiri nr 222) ning „Elastsete teekatendite projekteerimise juhendi 2001-52 parandused ja täiendused veebruar 2009“;
8.28.	Nõuded riigimaanteede teekatete märgistustöödele (MA 30.12.2004.a käskkiri nr 215);
8.29.	Stabiliseeritud katendikihtide ehitamise juhis. (MA 12.08.2005.a. käskkiri nr. 134);
8.30.	Teehoiutöödel kasutatava killustiku purunemiskindluse määramine (MA 18.04.2006 käskkiri nr 98);
8.31.	Muldkeha pinnaste tihendamise ja tiheduse kontrolli juhis (MA 29.12.2006.a käskkiri nr 264);
8.32.	Muldkeha remondi projekteerimise juhis (MA 29.12.2006.a käskkiri nr 264);
8.33.	Geosünteetide kasutamise juhis (MA 29.12.2006.a käskkiri nr 264);
8.34.	Bituumeni pindaktiivsest lisandist (MA ringkiri 04.06.2007.a Nr 11-4.1/1812)
8.35.	Riigimaanteedel asuvate sildade, viaduktide, truupide ja tunnelite projekteerimisnõuete täpsustamine (MA 29.02.2008.a käskkiri nr 55);
8.36.	Liiklusloenduse metoodika koormussageduse määramiseks (MA 02.04.2009.a käskkiri nr 93);
8.37.	Asfaldist katendikihtide ehitamise juhis (MA 30.12.2010.a käskkiri nr 383);
8.38.	Elastsete katendite arvutamise programmi ja katendiarvutamise programmi kasutusjuhendi kinnitamine (MA 18.04.2012 käskkiri nr 0144)
8.39.	Killustikust katendikihtide ehitamise juhend (MA 30.04.12 käskkiri nr 0167)
8.40.	Muldkeha ja dreenkihi projekteerimine. Filtratsioonimooduli määramine (MA 14.02.13 käskkiri nr 0069);
8.41.	Soovitused pikiprofiili ja tüüpristprofiili vormistamiseks – Maanteeamet 2008
8.42.	Teealase geoloogilise uuringu juhend – Maanteeamet 2003
8.43.	Juhend passiivse ohutuse tagamiseks teedel sõidukipiirdesüsteemide abil – Maanteeamet 2011
8.44.	Kehtivad “Teetööde tehnilised kirjeldused” aadressil http://www.eesti.ee/portaal/this.index;
8.45.	Üksikute teerajatiste  projekteerimiseks Eesti normide ja standardite puudumisel võib teeprojekti koostamiseks kasutada, Tellija kirjalikul nõusolekul, teiste riikide projekteerimisnorme ja -standardeid, kui need tagavad teeseaduse nõuete täitmise. Välisriikides kehtestatud normide või standardite kasutamise korral tuleb projektis teha vastav  viide ning projekteerijal lasub kohustus tõestada  nende sobivust konkreetsetes oludes. 
8.46.	Kui käesolevate projekteerimise nõuetega on esitatud normdokumentidest rangemad nõuded, kehtivad käesolevates nõuetes esitatud. Kui normdokumentides on rangemad nõuded, on aluseks normdokumendid.
Loetletud juhendmaterjalidega on võimalik tutvuda Maanteeameti veebilehel www.mnt.ee “Juhendid ja juhised” ; Eesti Asfaldiliidu veebilehel www.asfaldiliit.ee ÕIGUSAKTID ja Eesti Standardikeskuses.

9.	Lisa
9.1.	Projekteeritava maanteelõigu asukoha skeem