KUUENDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,			17. veebruar 2012 nr. 
									Eelnõu

Sihtasutus Haapsalu Hoolekandekeskus asutamine

Juhindudes sihtasutuste seaduse § 5 lg 2, § 6 ja § 8, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 24, § 23, § 35 lg 3, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 25, ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Asutada sihtasutus nimega Sihtasutus Haapsalu Hoolekandekeskus.

2.	Sihtasutuse asutaja on Haapsalu linn, asukohaga Eesti Vabariik, Haapsalu, reg kood 75012802.

3.	Sihtasutuse asukoht on Kastani tn 9, Haapsalu, Eesti Vabariik.

4.	Sihtasutuse eesmärgiks on sotsiaalhoolekande korraldamine ja teenuste osutamine ning sellealane arendustegevus Haapsalu linnas, sealhulgas orbudele ja vanemliku hoolitsuseta jäänud lastele nende põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, neile turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning laste ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täiskasvanuna.

5.	Sihtasutuse asutamisel antakse sihtasutusele üle 6000.00 (kuus tuhat) eurot.

6.	Määrata sihtasutusele nõukogu järgmises koosseisus:
6.1.	Andreas Rahuvarm;
6.2.	Eve Lemmsalu;
6.3.	Ingrid Danilov;
6.4.	Alo Lõps.

7.	Määrata sihtasutusele üheliikmeline juhatus järgmises koosseisus:
Peeter Alekand.

8.	Kinnitada asutamisotsusega sihtasutuse põhikiri (lisatud).

9.	Teha juhatusele ülesandeks kanda sihtasutus mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse.

10.	Haapsalu Linnavalitsusel arvestada 2012. aasta Haapsalu eelarves Sihtasutuse Haapsalu Hoolekandekeskus asutamisega seotud tegelike kulutustega.

11.	Linnavolikogu kantseleil teha otsus teatavaks p 6 nimetatud nõukogu liikmetele ja p 7 nimetatud juhatuse liikmele otsuse koopia saatmisega posti teel.

Jaanus Karilaid
Volikogu esimees

Lisa
KINNITATUD
Haapsalu Linnavolikogu
17.02.2012 otsusega nr

SIHTASUTUS HAAPSALU HOOLEKANDEKESKUS
PÕHIKIRI

1. peatükk
ÜLDSÄTTED

§ 1. Põhikirja reguleerimisala
Käesoleva põhikirjaga sätestatakse SA Haapsalu Hoolekandekeskus tegevuse eesmärgid, ülesanded ja tegevusvormid, struktuur, töötajate õigused ja kohustused, aruandlus, järelevalve, asjaajamine ja finantseerimise alused ning ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine.

§ 2. Nimi ja asukoht
(1) Sihtasutuse täielik nimi on Sihtasutus Haapsalu Hoolekandekeskus (edaspidi nimetatud sihtasutus).
(2) Sihtasutus asub Haapsalu linnas.
(3) Sihtasutuse postiaadress on Kastani tn 9, 90508 Haapsalu.

§ 3. Õiguslik alus ja seisund
(1) Sihtasutus on eraõiguslik juriidiline isik, millel ei ole liikmeid ning mis on loodud vara valitsemiseks ja kasutamiseks põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks ning mis juhindub tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, asutamise otsusest, käesolevast põhikirjast ja muudest sellekohastest õigusaktidest. Sihtasutusel on oma nimega pitsat, pangaarved ja sümboolika.
(2) Sihtasutuse asutajaks on Haapsalu linn.
(3) Sihtasutus on asutatud määramata ajaks.
(4) Sihtasutusel ei ole soodustatud isikuid.

2. peatükk
EESMÄRGID JA ÜLESANDED

§ 4. Tegevuse eesmärk
(1) Sihtasutuse põhieesmärgiks on sotsiaalhoolekande korraldamine ja teenuste osutamine ning sellealane arendustegevus Haapsalu linnas, sealhulgas orbudele ja vanemliku hoolitsuseta jäänud lastele nende põhivajaduste rahuldamiseks peresarnaste elutingimuste võimaldamine, neile turvalise ja arenguks soodsa elukeskkonna loomine ning laste ettevalmistamine võimetekohaseks toimetulekuks täiskasvanuna.

§ 5. Ülesanded
(1) Tegevuse eesmärkide saavutamiseks sihtasutus:
1) osutab asenduskoduteenust orbudele ja vanemliku hoolitsuseta lastele;
2) osutab vanema kirjaliku avalduse alusel ajutist asenduskoduteenust raske-ja sügava puudega lastele;
3) osutab toetatud elamise ja ööpäevaringse hooldamise teenust psüühikahäiretega täisealistele noortele;
4) osutab lapsehoiuteenust sealhulgas ka raske ja sügava puudega lastele;
5) osutab varjupaigateenust ohtu sattunud või ajutiselt vanemliku hoolitsuseta jäänud lastele;
6) korraldab sõltuvalt vajadustest ja sihtasutuse  võimalustest lastele ja lastega peredele ka teisi sotsiaal-, tervishoiu- ja hariduse valdkonnas vastavalt seadustega Haapsalu Linnavalitsusele pandud ülesandeid;
7) aitab kaasa Haapsalu linna arengukavas sotsiaalhoolekannet ja haridust puudutava osa väljatöötamisele ja elluviimisele.
(2) Haldab rajatisi kooskõlas püstitatud eesmärkidega.
(3) Tagab hoolekande-ja tervishoiuteenuste osutamiseks vajalike tervisekaitse-, töötervishoiu ja tööohutusalaste nõuete täitmise;
(4) Taotleb raha ja muid varalisi vahendeid Eesti ja teiste riikide organisatsioonidelt, juriidilistelt ja füüsilistelt isikutelt ning rahvusvahelistest fondidest ja programmidest;
(5) Teeb koostööd riigi ja kohalike omavalitsuste asutustega, sotsiaal-ja tervishoiutöötajate
kutseliitudega ja teiste vabatahtlike ühendustega ja samas valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonidega;
(6) Sihtasutus võib kasutada oma tulusid üksnes põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks.

3. peatükk
SIHTASUTUSE STRUKTUUR

§ 6. Juhtimine
(1) Sihtasutuse juhtimisorganid on nõukogu ja juhatus.
(2) Nõukogu moodustavad asutaja poolt määratud nõukogu liikmed.
(3) Juhatuse liikmed määratakse nõukogu poolt.

§ 7. Nõukogu
(1) Sihtasutusel on kuni 5-liikmeline nõukogu.
(2) Nõukogu volituste kestus on viis (5) aastat.
(3) Nõukogu:
1) teeb muudatusi juhatuse liikmete koosseisus ja teostab järelvalvet juhatuse tegevuse üle;
2) kinnitab sihtasutuse majandusaasta aruande ja eelarve;
3) kinnitab sihtasutuse vara kasutamise ja käsutamise üldise korra;
4) määrab käesolevas põhikirjas toodud piiridest lähtuvalt juhatuse liikmete arvu, tasu suuruse ja sõlmib lepingud juhatuse liikme(te)ga.
5) kinnitab sihtasutuse sisekontrolli teostamise korra;
6) annab nõusoleku sihtasutuse omandis oleva kinnisvara võõrandamiseks ja asjaõigusega
koormamiseks;
7) annab nõusoleku registrisse kantud vallasvara võõrandamiseks;
8) annab nõusoleku laenukohustuste võtmiseks;
9) kinnitab sihtasutuse põhitegevusega seotud tasuliste teenuste hinnakirja;
10) teeb muid käesoleva põhikirja ja õigusaktide alusel tema pädevusse kuuluvaid toiminguid;
11) esindab sihtasutust vaidlustes ja tehingute tegemisel juhatuse liikmetega;
(4) Nõukogu liikmete määramine ja nende tagasikutsumine kuulub asutaja ainupädevusse. Nõukogu esimene koosseis määratakse asutamisotsusega.
(5) Nõukogu liikmeteks ei või olla juhatuse liige ega audiitor ega nendega võrdset majanduslikku
huvi omav isik ega pankrotivõlgnik.
(6) Nõukogu liikmed valivad endi hulgast esimehe, kes korraldab nõukogu tegevust.
(7) Asutaja võib oma otsusega nõukogu liikme iga ajal, sõltumata põhjustest, tagasi kutsuda.
(8) Nõukogu koosseisu muutumisel esitab juhatus viie tööpäeva jooksul registrile avalduse, milles
teatatakse koosseisu muutumise aeg ja põhikirjaline alus. Avaldusele lisatakse nõukogu liikmete täielik nimekiri ja isikukoodidega ja liikme volituste alguskuupäevadega ning uue nõukogu liikme nõusolek liikmesoleku kohta.
(9) Nõukogul on õigus saada juhatuselt teavet sihtasutuse tegevuse kohta ning nõuda juhatuselt tegevusaruannet ja bilansi koostamist.
(10) Nõukogu nõusolek on juhatusele vajalik tehingute tegemiseks, mis väljuvad igapäevase majandustegevuse raamest, eelkõige tehingute tegemiseks, millega kaasneb osaluse omandamine või lõppemine äriühingus või kinnisasjade, samuti registrisse kantud vallasasjade võõrandamine või asjaõigusega koormamine.
(11) Oma ülesannete täitmiseks on nõukogul õigus tutvuda kõigi sihtasutuse dokumentidega ning kontrollida raamatupidamise õigsust, vara olemasolu, samuti sihtasutuse tegevuse vastavust seadusele ja põhikirjale.
(12) Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kui mitte harvemini kui üks kord kvartalis. Koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees või teda asendav nõukogu liige.
(13) Nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtavad osa vähemalt 2/3 nõukogu liikmetest.
(14) Nõukogu koosolek kutsutakse kokku, kui seda nõuab nõukogu liige, juhatus või audiitor.
(15) Nõukogu koosolek protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud nõukogu liikmed. Protokolli kantakse nõukogu liikme eriarvamus, mille ta kinnitab oma allkirjaga.
(16) Nõukogu otsus on vastu võetud, kui hääletamisel saavutatakse lihthäälte enamus. Häälte võrdsel jagunemisel peetakse läbirääkimisi hääletamisel lihthäälte enamuse saavutamiseni.
(17) Isiku valimisel loetakse valituks kanditaat, kes sai teistest enam hääli. Häälte võrdsel
jagunemisel heidetakse liisku. 
(18) Nõukogu võib teha otsuse koosolekut kokku kutsumata, kui otsuse poolt hääletavad kirjalikult kõik nõukogu liikmed.
(19) Igal nõukogu liikmel on üks hääl. Nõukogu liikmel ei ole õigust hääletamisest keelduda ega jääda erapooletuks.
(20) Nõukogu liikmetele võib maksta tema ülesannete ja sihtasutuse majanduslikule olukorrale vastavat tasu. Tasu suuruse ja maksmise kord kehtestatakse asutaja poolt.

§ 8. Juhatus
(1) Sihtasutuse juhatus on 1-liikmeline.
(2) Juhatuse volituse kestus on viis (5) aastat.
(3) Juhatuse liikmeks ei või olla nõukogu liige või pankrotivõlgnik.
(4) Juhatuse liikmete koosseisus muudatuste tegemise ja juhatuse liikmete tagasikutsumise otsustab nõukogu. Esimene juhatuse liige määratakse asutamisotsusega.
(5) Nõukogu võib juhatuse liikme tagasi kutsuda ainult mõjuval põhjusel, milleks on eelkõige kohustuste olulisel määral täitmata jätmine või võimetus sihtasutust juhtida. Temaga sõlmitud lepingust tulenevad õigused ja kohustused lõpevad vastavalt lepingule.
(6) Juhatus korraldab sihtasutuse raamatupidamise vastavalt raamatupidamise seadusele, kehtestab kriteeriumid töötajate valikuks ning sõlmib, muudab ja lõpetab töötajatega töölepingud.
(7) Juhatus koostab ning esitab igal aastal sihtasutuse eeloleva aasta eelarve projekti nõukogule kinnitamiseks hiljemalt 1. detsembriks.
(8) Juhatus peab sihtasutuse juhtimisel järgima nõukogu seaduslikke korraldusi. Tehinguid, mis väljuvad igapäevase tegevuse raamidest, võib juhatus teha ainult nõukogu nõusolekul.
(9) Juhatus peab andma nõukogu liikmetele vajalikku teavet juhtimise kohta ja esitama nende nõudel vastava aruande.
(10) Juhatus peab esitama nõukogule vähemalt kord poolaastas ülevaate sihtasutuse majandustegevusest ning majanduslikust seisundist, samuti teatama kohe sihtasutuse majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja muudest sihtasutuse majandustegevusega seotud olulistest asjaoludest.
(11) Juhatus koostab pärast majandusaasta lõppu raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande seaduses sätestatud korras ning esitab aruanded koos audiitori järeldusotsusega kinnitamiseks nõukogule hiljemalt nelja kuu jooksul majandusaasta lõppemisest.
(12) Juhatus täidab kõiki muid sihtasutusega seonduvaid ülesandeid ja kohustusi, mis ei kuulu seaduse ja käesoleva põhikirja kohaselt nõukogu pädevusse.
(13) Juhatuse liikmele makstakse tema ülesannetele vastavat tasu. Tasu suuruse ja maksmise korra määrab nõukogu.
(14) Juhatuse ülesanded:
1) juhib sihtasutuse tegevust käesoleva põhimääruse kohaselt ja vastutab sihtasutusele pandud ülesannete täitmise eest;
2) esindab sihtasutust kõigis riigi-ja omavalitsusorganites, muudes ettevõtetes, asutustes ja organisatsioonides;
3) sõlmib lepinguid sihtasutuse nimel oma pädevuse ulatuses ja vastutab lepinguliste kohustuste täitmise eest;
4) valdab, kasutab ja käsutab sihtasutuse vara vastavalt nõukogu poolt kehtestatud sihtasutuse vara valdamise, kasutamise ja käsutamise korrale;
5) koostab sihtasutuse eelarve ja vastutab nõukogu poolt kinnitatud eelarve täitmise eest;
6) annab välja käskkirju ja teeb korraldusi sihtasutuse töö sisemiseks korraldamiseks;
7) korraldab sihtasutuse raamatupidamist;
8) omab tööandja õigusi (õigus sõlmida ja lõpetada töölepinguid, määrata distsiplinaarkaristusi, preemiaid jms);
9) määrab sihtasutuse töötajate töötasu suuruse lähtudes nõukogu poolt kinnitatud eelarvest ja muudest töötasustamise põhimõtetest;
10) kinnitab sihtasutuse tööks vajalikud juhendid ja eeskirjad;
11) töötab välja sihtasutusele eraldatud vahendite kasutamise põhimõtted vastavalt põhikirjalistele eesmärkidele;
12) koostab ja esitab sihtasutuse arengukava nõukogule kinnitamiseks ning teeb jooksvalt
ettepanekud arengukava muutmiseks.

4. peatükk
ASJAAJAMISE ALUSED

§ 9. Vara ja selle üleandmise kord
(1) Sihtasutusele kantakse üle raha selleks avatud pangaarvele. Raha ülekandmise aluseks on projektidest ja lepingutest tulenevad kohustused ja kokkulepped.
(2) Mitterahalise sissemaksena vara üleandmise aluseks on vara üleandmise-vastuvõtmise lepingud ning -aktid.
(3) Vara väärtuse hindamise aluseks on asja või õiguse harilik väärtus. Hindamist teostab nõukogu poolt määratud sõltumatu ekspert.
(4) Sihtasutusele antava vara vastuvõtmist korraldab juhatus, informeerides sihtasutusele üleantavast varast nõukogu.
(5) Juhatus peab sihtasutusele üleantud ja sihtasutuse poolt soetatud varade registrit, kus fikseeritakse vara harilik väärtus üleandmise ja soetamise hetkel.
(6) Sihtasutusele tehtud sihtotstarbelisi annetusi kasutatakse annetuse tegija poolt näidatud tingimusel ja korras. Sihtasutuse juhatus ei või vastu võtta sihtotstarbelisi annetusi, mis ei lange kokku sihtasutuse eesmärkidega, samuti sihtotstarbelisi annetusi, mis on eetika või seadusevastased.
(7) Sihtasutuse vara moodustub:
1) asutaja sissemaksetest;
2) majandustegevusest laekunud tuludest;
3) sihtotstarbelistest eraldistest ja projektidest;
4) riiklikest toetustest;
5) Eesti ja välisriikide krediidiasutuste laenudest;
6) annetustest ja sponsorlusest ja muudest kolmandate isikute poolt eraldatud vahenditest;
7) abiprogrammidest ja fondidest saadavatest toetustest;
8) muudest laekumistest (omavalitsused, lapsevanemad jne).

§ 10 Vara kasutamise ja käsutamise kord
Sihtasutuse vara kasutatakse üksnes tema tegevuse põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks.

§ 11 Audiitor
(1) Audiitorite arvu määrab ja audiitori nimetab nõukogu, kes määrab ka nende tasustamise korra. Audiitoriks võib olla isik, kellele on see õigus antud seaduse alusel.
(2) Audiitori nimetamiseks peab olema tema kirjalik nõusolek, mis tuleb koos audiitorite nimekirjaga esitada registripidajale.
(3) Audiitoriks ei või olla juhatuse ega nõukogu liige, ega sihtasutuse töötaja, samuti nendega võrdset majanduslikku huvi omavad isikud.
(4) Audiitori võib nimetada ühekordse audiitorkontrolli tegemiseks või kolmeks (3) aastaks.
(5) Audiitori võib nõukogu igal ajal tagasi kutsuda olenemata põhjusest. Sel juhul nimetab nõukogu uue audiitori.

§ 12 Aruandlus ja kontroll
(1) Pärast majandusaasta lõppu koostab juhatus raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande seaduses sätestatud korras.
(2) Kinnitatud majandusaasta aruandele kirjutavad alla kõik juhatuse liikmed.
(3) Juhatus esitab kinnitatud majandusaasta aruande registrile kuue kuu jooksul majandusaasta lõpust.
(4) Sihtasutuse juhatus või nõukogu, samuti juhatuse või nõukogu liige või muu huvitatud isik võib nõuda, et kohus otsustaks sihtasutuse juhtimise või varalise seisundiga seotud küsimustes    erikontrolli korraldamise ja määraks erikontrolli läbiviija. Kohus otsustab erikontrolli korraldamise ainult mõjuval põhjusel.
(5) Erikontrolli läbiviijateks võivad olla ainult audiitorid. Nende tasustamise korra ja tasu suuruse määrab kohus.
(6) Erikontrolli läbiviijad koostavad erikontrolli tulemuste kohta aruande, mille nad esitavad kohtule. Kohus otsustab, kas ja milliseid abinõusid peab kasutama sihtasutuse tegevuse vastavusse viimiseks sihtasutuse eesmärgiga.
(7) Sihtasutuse majandusaasta algab 1.jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

§ 13 Põhikirja muutmine
(1) Kuni sihtasutuse registrisse kandmiseni võivad asutajad asutamisotsuse tühistada või seda muuta või muuta põhikirja.
(2) Asutajad võivad põhikirja muuta üksnes muutunud asjaolude arvessevõtmiseks, järgides sihtasutuse eesmärki või muudel seadusega lubatud juhtudel. Põhikirja muutmine jõustub muudatuste registrisse kandmisest.

§ 14 Ühinemine, jagunemine ja tegevuse lõpetamine
(1) Sihtasutuse ühinemine, jagunemine ja tegevuse lõpetamine toimub seaduses sätestatud korras.
(2) Sihtasutuse lõpetamise otsustavad asutajad.
(3) Sihtasutuse lõppemisel toimub selle likvideerimine.
(4) Sihtasutuse likvideerijad määravad asutajad. Sundlõpetamise korral määrab likvideerijad kohus, kes määrab ka likvideerijate tasustamise korra ja tasu suuruse.
(5) Sihtasutuse juhatus esitab avalduse likvideerijate registrisse kandmiseks.
(6) Likvideerijatel on juhatuse ja nõukogu õigused ja kohustused, mis ei ole vastuolus likvideerimise eesmärgiga.
(7) Sihtasutuse likvideerimisel lähevad allesjäänud varad pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist samalaadsete eesmärkidega Haapsalu Linnavalitsusele või sihtasutusele, avalik-õiguslik juriidilisele isikule, kes tegutsevad hoolekandeteenuse osutamisel.

SELETUSKIRI
Eelnõule „Sihtasutus Haapsalu Hoolekandekeskus asutamine“

30. aprillil 2012 lõpetatakse Lääne Maavalitsuse poolt hallatavate Haapsalu lastekodu ja Palivere Laste ja Noortekodu tegevus.

Haapsalu linna poolt loodav sihtasutus hakkab osutama asenduskoduteenust Haapsalus valmivates peremajades, mis mahutavad 40 teenuse vajajat ning ööpäevaringset toetatud elamise teenust minimaalselt kuuele noorele Kastani 9a kinnistul asuvas noortekodu hoones.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Andreas Rahuvarm, aselinnapea
06.02.2012