VIIENDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,			26. oktoober 2007 nr 
									Eelnõu

Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnuse Fond 
asutamine

Juhindudes sihtasutuste seaduse § 6 ja § 8, kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 24, § 35 lg 3, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 25 ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Asutada sihtasutus nimega Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnuse Fond.

2.	Sihtasutuse asutaja on Haapsalu linn, asukohaga Eesti Vabariik, Haapsalu, reg kood 75012802.

3.	Sihtasutuse asukoht on Posti 34, Haapsalu, Eesti Vabariik.

4.	Sihtasutuse eesmärgiks on heategevus kultuuripärandi säilitamisel, Haapsalu Piiskopilinnuse kompleksi investeeringute toetamine läbi arendusprojektide kaasrahastamise.

5.	Sihtasutuse asutamisel antakse sihtasutusele üle 300 000.00 (kolmsada tuhat) krooni.

6.	Määrata sihtasutusele nõukogu järgmises koosseisus:
6.1.	Andres Lipstok, isikukood: XXXXXXXXXX, aadress: XXXXXXXXXXXX
6.2.	 Ingrid Danilov, isikukood: XXXXXXXXXX, aadress: XXXXXXXXXXXX;
6.3.	Teet Kallasvee, isikukood: XXXXXXXXXXX, aadress: XXXXXXXXXXX;

7.	Määrata sihtasutusele 1 (ühe) liikmeline juhatus järgmises koosseisus:
7.1.	Ülla Paras.

8.	Kinnitada asutamisotsusega sihtasutuse põhikiri (lisatud).

9.	Teha juhatusele ülesandeks kanda sihtasutus mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse.

10.	Haapsalu Linnavalitsusel arvestada 2007. aasta Haapsalu lisaeelarve koostamisel Sihtasutuse Haapsalu Piiskopilinnuse Fondi asutamisega seotud tegelike kulutustega.
11.	Linnavolikogu kantseleil teha otsus teatavaks p 6 nimetatud nõukogu liikmetele ja p 7 nimetatud juhatuse liikmele otsuse koopia saatmisega posti teel ning avalikustada otsus väljapanekuga linnavolikogu kantseleis.

12.	Otsuse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest.

Arder Väli
Volikogu esimees

Lisa
Kinnitatud
Haapsalu Linnavolikogu 
26.10.2007 otsusele nr

SIHTASUTUS HAAPSALU PIISKOPILINNUSE FOND
PÕHIKIRI

1.	Üldsätted

1.1.	Sihtasutuse nimeks on "Sihtasutus Haapsalu Piiskopilinnuse Fond" (edaspidi Fond).
1.2.	Fondi asukohaks on Eesti Vabariik, Haapsalu linn.
1.3.	Fond on eraõiguslik juriidiline isik, millel ei ole liikmeid ning mis on loodud vara valitsemiseks ja kasutamiseks põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks ning mis juhindub tegevuses Eesti Vabariigi seadustest, asutamise otsusest, käesolevast põhikirjast ja muudest sellekohastest õigusaktidest. Fondil on oma nimega pangaarved ja sümboolika.
1.4.	Fondi asutajaks on Haapsalu linn.
1.5.	Fond on asutatud määramata ajaks.

2.	Fondi eesmärgid ja nende saavutamise vahendid

2.1.	Fondi eesmärgiks on heategevus kultuuripärandi säilitamisel, Haapsalu Piiskopilinnuse kompleksi investeeringute toetamine läbi arendusprojektide kaasrahastamise.
2.2.	Fondi eesmärkide saavutamise vahendiks on:
2.2.1.	Toetusteks vajalike rahaliste vahendite sihipärane kogumine annetajatelt;
2.2.2.	Haapsalu Piiskopilinnusele oluliste projektide toetamine ja osalemine nende rahastamisel;
2.2.3.	Piiskopilinnuses teostatavate investeeringute kaasrahastamine.

3.	Fondil on õigus:
3.1.	Kasutada oma tulusid ainult põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks ning ei tee väljamakseid ega anna laenu ega taga seda oma juhatuse ega nõukogu liikmetele, samuti nendega võrdset majanduslikku huvi omavatele isikutele.
3.2.	Omandada oma nimel varalisi ja mittevaralisi õigusi ja kanda kohustusi, olla hagejaks või kostjaks kohtus.

4.	Fondi vara ja selle üle andmise ja arvestuse kord
4.1.	Fond on vara omanik. Fondi vara valdamist, kasutamist ja käsutamist teostab juhataja seaduse ja käesoleva põhikirjaga ette nähtud korras.
4.2.	Fondi vara tekib asutamisotsuse alusel üleantud varast; Fondile üleantavatest annetustest, kingitustest, pärandustest, sihtotstarbelistest eraldistest ja Fondi vara investeerimisest saadud tulust, mis on vajalik Fondi põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks.
4.3.	Fondile laekuva vara võtab vastu ja korraldab selle üle arvepidamise Fondi juhataja. Fondi vara kajastub Fondi bilansis.
4.4.	Fondile sihtotstarbeliselt vara üleandjaga sõlmitakse viimase soovil leping, milles fikseeritakse vara eraldaja seaduslikud nõudmised vara kasutamise otstarbe ja viisi kohta. Vara üleandjale esitatakse tema nõudmisel aruanne vara kasutamise kohta.
4.5.	Fondil on põhikapital, mis investeeritakse ning sellest saadud tulu suunatakse Fondi eesmärkide täitmiseks.
4.6.	Fondi põhikapitalist tehakse väljamakseid ainult linnuse investeeringute kaasrahastamiseks.
4.7.	Fondi käibekapital moodustub põhikapitali investeerimisest saadud tulust ning muust Fondile üle antud varast, mille kasutamise sihtotstarve pole vara üleandja poolt määratletud või milline pole Nõukogu otsusega arvatud Fondi põhikapitali koosseisu.
4.8.	Fondi vara investeeritakse võimalikult madala riskiga vastavalt Nõukogu poolt kinnitatud reeglitele.
4.9.	Fond vastutab oma varaliste kohustuste eest talle kuuluva varaga.
4.10.	Fond ei võta vastu seaduse või heade kommetega vastuolus olevaid sihtannetusi.
4.11.	Fond võib keelduda annetuse vastu võtmisest, kui Fondi Nõukogu ei pea annetuse kasutamise sihtotstarvet või annetuse kasutamise tingimusi Fondile otstarbekaks.
4.12.	Fond võib võtta laenu ja muid varalisi kohustusi ainult Fondi nõukogu ja Haapsalu Linnavolikogu otsuse alusel.

5.	Fondi raamatupidamine ja kontroll
5.1.	Fondi raamatupidamist korraldab juhataja vastavalt raamatupidamise seadusele ja riigi raamatupidamise üldeeskirjale.
5.2.	Fondi majandusaasta algab 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.
5.3.	Juhatus esitab aruanded kinnitamiseks nõukogule hiljemalt nelja kuu jooksul peale majandusaasta lõppemist. Enne aruannete nõukogule kinnitamiseks esitamist edastab juhatus aruanded audiitorile kontrollimiseks.
5.4.	Kinnitatud majandusaasta aruandele kirjutavad alla kõik nõukogu liikmed
5.5.	Audiitori nimetab nõukogu kolmeks (3) aastaks. Juhatus esitab mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile audiitori nime. Audiitori vahetumisel teatab juhatus mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile andmed uue audiitori kohta viie (5) päeva jooksul.
5.6.	Fond edastab kinnitatud majandusaasta aruande ühe kuu jooksul pärast kinnitamist Haapsalu Linnavalitsusele.

6.	Fondi juhtimine
6.1.	Fondi juhtorganiteks on juhataja ja nõukogu.
	
	Juhataja
6.2.	Fondi tegevust juhib ja Fondi esindab juhataja.
6.3.	Juhataja volituste tähtaeg on kuni viis (5) aastat. 
6.4.	Juhataja määrab ametisse nõukogu, võttes arvesse juhataja kandidaadi leidmiseks läbiviidud avaliku konkursi tulemusi. Sihtasutuse asutamisel määratakse juhataja asutamisotsusega.
6.5.	Nõukogu sõlmib juhatajaga tähtajalise lepingu, milles fikseeritakse juhatuse liikme õigused ja kohustused ning tasu juhataja ülesannete täitmise eest.
6.6.	Juhataja on aruandekohustuslik Fondi nõukogu ees. Juhataja peab esitama Fondi nõukogule vähemalt kord nelja kuu jooksul ülevaate Fondi majandustegevusest ja majanduslikust olukorrast, samuti teatama koheselt Fondi majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja muudest Fondi majandustegevusega seotud olulistest asjaoludest.
6.7.	Nõukogu võib juhataja enne tähtaega tagasi kutsuda ainult mõjuval põhjusel, milleks on eelkõige kohustuste olulisel määral täitmata jätmine, võimetus Fondi juhtida või Fondi maine või vara oluline kahjustamine.
6.8.	Fondi juhataja tasu suuruse ja tasustamise korra määrab nõukogu juhataja ametisse määramisel ja seda võib muuta sõltuvalt Fondi majanduslikust olukorrast.
6.9.	Juhataja pädevuses on:
6.9.1.	Fondi tegevuse igapäevane juhtimine;
6.9.2.	Fondi raamatupidamise korraldamine;
6.9.3.	Fondi majandusaasta aruande koostamine ja esitamine nõukogule seaduses sätestatud korras;
6.9.4.	seadusest, muudest õigusaktidest ja nõukogu otsustest ja seaduslikest korraldustest tulenevate tehingute ja muude õigustoimingute tegemine.

	Nõukogu
6.10.	Fondi nõukogu kavandab Fondi tegevust ja korraldab selle juhtimist ning teostab järelevalvet Fondi ja juhataja tegevuse üle.
6.11.	Nõukogul on 3 kuni 10 liiget. Nõukogu liikmed määratakse kolmeks (3) aastaks. Nõukogu liikmeks ei saa olla sihtasutuse juhataja või audiitor või nendega võrdset majanduslikku huvi omav isik ega pankrotivõlgnik.
6.12.	Esimene sihtasutuse nõukogu määratakse ametisse sihtasutuse asutamisel.
6.13.	Nõukogul on õigus teha Haapsalu Linnavalitsusele ettepanek uue nõukogu liikme määramiseks või nõukogu liikme tagasikutsumiseks, kui liige puudub ilma mõjuva põhjuseta kolmelt (3) järjestikuselt nõukogu koosolekult, on kahjustanud sihtasutuse eesmärkide elluviimist või head nime või on jätnud oma kohustused korduvalt täitmata.
6.14.	Haapsalu linnavolikogu liige, linnavalitsuse liige või linnaametnik kutsutakse nõukogust tagasi enne nõukogu liikme volituste lõppemist seoses linnavolikogu liikme volituste lõppemise või peatumisega, linnavalitsuse liikme volituste lõppemise või linnaametniku teenistusest vabastamisega.
6.15.	Nõukogu liikmete volituste tähtaja lõppemisel, tagasiastumisel või tagasikutsumisel määrab linnavalitsus uue(d) nõukogu liikme(d).
6.16.	Nõukogu valib juhataja ning otsustab juhatajale tasu maksmise suuruse ja korra.
6.17.	Nõukogu otsustab juhatajaga tehingute tegemise ja määrab tehingute tingimused, samuti õigusvaidluste pidamise juhatajaga. Tehingu tegemiseks ja õigusvaidluse pidamiseks määrab nõukogu Fondi esindaja.
6.18.	Nõukogu kinnitab põhikapitali investeerimise reeglid ja otsustab Fondi vahenditest toetuste eraldamise.
6.19.	Nõukogu nõusolek on juhatusele vajalik järgnevate tehingute tegemiseks:
6.19.1.	ettevõtte omandamine, võõrandamine või selle tegevuse lõpetamine;
6.19.2.	osaluse omandamine ja lõppemine teistes ühingutes;
6.19.3.	investeeringute tegemine, mis ületavad vastavaks majandusaastaks ettenähtud kulutuste summa;
6.19.4.	kinnisasjade ja registrisse kantud vallasasjade võõrandamine ja koormamine;
6.19.5.	laenude ja võlakohustuste võtmine, mis ületavad selleks majandusaastaks ettenähtud summa, kooskõlastades tingimused eelnevalt Haapsalu Linnavalitsusega;
6.19.6.	laenude andmine ja võlakohustuste tagamine, kui see väljub igapäevase majandustegevuse raamest, kooskõlastades tingimused eelnevalt Haapsalu Linnavalitsusega;
6.19.7.	Fondi aastaaruande ja eelarve kinnitamine;
6.20.	Nõukogul on õigus tutvuda kõikide fondi dokumentidega. Nõukogul on õigus saada juhatajalt infot fondi juhtimise, majandustegevuse ja üldseisundi kohta.
6.21.	Nõukogu liikmel on õigus igal ajal omal soovil nõukogust tagasi astuda, kui ta teatab sellest Haapsalu Linnavalitsusele kirjalikult vähemalt 3 kuud ette. Nõukogu liikme võib Haapsalu Linnavalitsus tagasi kutsuda, kui nõukogu liige kahjustab oma tegevusega või tegevusetusega Fondi või ta ei osale nõukogu töös. Nõukogust tagasiastunud või tagasikutsutud nõukogu liikme asemele määrab Haapsalu Linnavalitsus vajadusel asendusliikme mitte hiljem kui ühe (1) kuu jooksul pärast nõukogu liikme tagasiastumist või tagasikutsumist.
6.22.	Nõukogu liikmed valivad endi hulgast nõukogu esimehe, kes korraldab nõukogu tööd. Nõukogu esimehe valimisel peavad osalema kõik nõukogu liikmed. Nõukogu esimehe volitused kehtivad kuni tema tagasikutsumiseni, omal soovil nõukogu esimehe volitustest loobumiseni või nõukogu koosseisust lahkumiseni. Nõukogu esimehe äraolekul määrab ta endale asetäitja. Kui nõukogu esimees ei ole enda äraoleku puhuks asetäitjat nimetanud, on nõukogu esimehe asetäitjaks vanim kohalolev nõukogu liige.
6.23.	Nõukogu teeb oma otsused koosolekul. Nõukogu koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui üks kord aastas. Koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees või teda asendav nõukogu liige. Koosolek kutsutakse kokku, kui seda nõuab nõukogu liige, juhataja või audiitor.
6.24.	Nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellel osaleb üle poole nõukogu liikmetest. 
6.25.	Nõukogu otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletab üle poole kohalolevatest nõukogu liikmetest. Isiku valimisel loetakse valituks kandidaat, kes sai teistest enam hääli.
6.26.	Erandkorras võib nõukogu teha otsuse koosolekut kokku kutsumata, kui otsuse poolt hääletavad kirjalikult kõik nõukogu liikmed.
6.27.	Nõukogu koosolek protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud nõukogu liikmed. Protokolli kantakse nõukogu liikme eriarvamus, mille ta kinnitab oma allkirjaga. Protokollid, nõukogu otsused ja muud nõukogu tööd kajastavad dokumendid saadetakse Fondi juhatajale, kes korraldab nende säilitamise.
6.28.	Nõukogu liikmetele makstakse tasu ainult konkreetsete tööülesannete täitmise eest Fondi projektide ja programmide raames.

6.	Fondi põhikirja muutmine
7.1.	Fondi põhikirja võib muuta asutaja üksnes muutunud asjaolude arvessevõtmiseks ja järgides Fondi eesmärki.

8.	Fondi ühinemine, jagunemine, lõpetamine

8.1.		Fond võib ühineda teise sihtasutusega kui mõlema sihtasutuse eesmärgid on ühetaolised ja kui ühinemine on lubatud ka teise sihtasutuse põhikirjaga. Fondi ühinemise otsustab Fondi asutaja fondi nõukogu ettepanekul.
8.2.		Fondi jagunemine on lubatud ainult juhul, kui see on vajalik Fondi eesmärgi paremaks saavutamiseks. Fondi jagunemise otsustab asutaja fondi nõukogu ettepanekul.
8.3.		Fondi tegevus lõpetatakse asutaja otsusega või muudel seaduses sätestatud alustel. Lõpetamise otsus on vastu võetud, kui selle poolt on hääletanud Haapsalu Linnavolikogu koosseisu enamus.
8.4.		Fondi likvideerijaks on juhataja, kui Fondi tegevuse lõpetamise otsusega ei ole ette nähtud teisiti.
8.5.		Fondi likvideerimisel allesjäänud varad antakse Haapsalu linnale tingimusel, et neid kasutatakse linnuse investeeringuteks või haldamiseks.

SELETUSKIRI
Eelnõule „Sihtasutuse Haapsalu Piiskopilinnuse Fond asutamine ”

Piiskopilinnus on läbi aegade olnud kõige olulisem ajaloo, kultuuri ja turismiobjekt  Haapsalus ja üks väheseid objekte, mille kaudu teatakse meie linna Eesti piires ja väljapool seda. Piiskopilinnus on linnakodanike poolt aktiivselt kasutatav puhkekoht ja Haapsalu turistidele tähtsaim külastusobjekt.

Haapsalu linn koos Euroopa Liiduga on viimastel aastatel investeerinud märkimisväärseid summasid suurendamaks linnuse atraktiivsust ja konkurentsivõimet. Eesmärk on muuta linnus veelgi aktiivsemaks külastuskohaks kõigile.
2002-2005. aastatel investeeris linn koos Keskkonnainvesteeringute Keskusega ja EAS -ga, ca 0,3 milj krooni, mille tulemuseks oli
1)  Heliatraktsioonid ja infotahvlite paigaldamine
2)  Puude raied, vallikraavide ja müüride heakorrastus 
2005. ja 2006. aastal investeeris linn koos EL-ga ca 6,2 milj krooni, mille tulemuseks oli
1) Peaväravatornis korrastatud saal, Poolkuutornis vaateplatvorm, nende tornide vaheline müür konserveeritud.
2) Suur õu heakorrastatud: uus valgustus, illumineeritud peavärava ja Väikese linnuse panoraam, uued drenaažitud teed,  pingid ja prügikastid, tuleplats, murukate.
3) Pikal vallil valgustus, pingid, prügikastid, trepid.
4) Peavärava esine kivisillutis.
2006.-2007. aastal investeerib linn koos EL-ga ca 17,5 milj krooni, mille tulemuseks on 
1)	Turvakaameratega kaetud kogu õueala ja tähtsamad siseruumid (dets 2006)
2)	Vallikraavi paigaldatud pargivalgustus, illumineeritud ringmüüri tornid, väravad ja Väikese linnuse lõuna- ja läänekülg (jaanuar 2007)
3)	Vabaõhulava rekonstrueeritud (november 2006)
4)	Korrastatud käsitöökoja jaoks ruum (september 2006)
5)	Loodud piiskopilinnuse veebileht (märts 2007)
6)	Lõunavärava ja Osutitorni vahelise müürilõigu konserveerimine 
7)	Vaba tänava parkla
8)	Audiogiidi programmi valmistamine
9)	Vallikraavi ja Lõunavärava esise tee korrastamine lastepargi rajamiseks
10)	Lastepargi atraktsioonide valmistamine ja paigaldamine
11)	Suure kabe/malelaua ja viburaja rajamine
12)	Infoviitade- ja stendide loomine ja paigaldamine.

Linn peab ka edaspidi vastutama selle eest, et juba tehtud investeeringud säiliksid ja areneksid ning oleksid võimalikult efektiivselt kasutuses.
Käesolevaks ajaks ellu viidud ja ellu viidavate töödega saab suures osas korda ligi 3 hektari suurune piiskopilinnuse õueala. Piiskopilinnuse Väike linnus (kapiitlihoone ehk piiskopiloss) on aga suhteliselt halvas seisus: terrasside all olevad võlvruumid on kohati varisemisohtlikus seisus, võlvruumid ise kasutuskõlbmatus seisus, müürid konserveerimata ja katuste sadevete äravool lahendamata. Kõige paremas seisus on toomkirik, mille ülitõsiseks probleemiks on aga vihmaveerennide puudumine.

Et Väikest linnust ei peaks nt viie aasta pärast varisemisohu pärast kinni panema on vaja aktiivselt selle nimel tegutseda, et 2013-nda aastani, mil Euroopa Liidu struktuurfondi projektide omafinantseeringu nõue on 20% (peale 2013. aastat ei ole omafinantseeringu määr teada, kui tõenäoliselt suureneb oluliselt), jõuaks Väikese linnuse suuremahulised ehitustööd ellu viia. Kui praegune aeg, mil on võimalik kasutada Euroopa liidu vahendeid, kasutamata jätta, siis Väike linnus muutub lähema 5-10. aasta jooksul varisemisohtlikuks ja kasutamiskõlbmatuks.

Haapsalu Piiskopilinnuse SA on Väikese linnuse nimel aktiivselt töötamas. EAS-s on praegu menetlemisel SA Haapsalu Piiskopilinnus taotlus Väikese linnuse muinsuskaitseliste eritingimuste ja arengukava rahastamiseks. Kui eelnimetatud tööd tehtud, on vaja hakata Väikese linnuse ehitusprojekti koostama.

Esialgse hinnangulise kalkulatsiooni järgi vajab Väike linnus projekteerimis- ja ehitustöödeks ca 80 miljonit:
2007-2009 Väikese linnuse arendamisega seotud ettevalmistustööd ca 2,5 milj krooni (sh omafin. ca 2,4 milj kr)
2010-2012 1. etapp: Esimese- ja keldrikorruse korrastamine, kommunikatsioonid, väike lava maksumus ca 35 milj krooni (sh omafin ca 7 milj krooni)
2009-2014 2. etapp:  Teise korruse terrassiala, müüride, torni ja katuste korrastamine maksumusega 41 milj krooni.(sh omafin ca 9 milj krooni)

Ja nüüd oluline küsimus, kas Haapsalu linnal jätkub jõudu meie tähtsaima ajaloo, kultuuri ja turismiobjekti edasiseks arendamiseks, mis nõuab omafinantseeringutena 18,4 milj. krooni, aastate lõikes ca
2007-                           0,1 milj.
2008 kuni 2009-          2,3 milj.
2010-                           1,0 milj.
2011 kuni 2012-          7,0 milj.
2012 kuni 2014-          8,0 milj.

Haapsalu Piiskopilinnuse arendusprojektide omafinantseeringuteks vajalike vahendite  tagamiseks on ettepanek moodustada Haapsalu Piiskopilinnuse Fond.

Fondi eesmärgiks on kaasata lisaks linna vahenditele ka riiklik ja erakapital Haapsalust ja väljastpoolt Haapsalut linnuse arendusprojektide kaasrahastamiseks.

Fond peab tekkima linnast eraldi seisva juriidilise isikuna, mida juhib nõukogu. Linna kontroll fondi üle on tagatud nõukogus esindatud kohtadega. Täiendavalt on oluline, et fondi nõukogus oleksid esindatud ka suuremad toetajad. Linna osalemine fondis ja suuremad toetajad fondi nõukogus peaksid aitama tõsta usaldust ja toetajate motivatsiooni.

Linna osa fondi põhikapitali on käesoleval aastal 300 000 krooni. Järgnevatel aastatel panustaks linn igal aastal samuti 300 000-500 000 krooni. Linnale oleks see raha kogumine ajaks, kui majandus peaks jahtuma ja eelarve laekumised ei kasva piisavalt ning kui samal ajal tekib vajadus välja maksta omafin. Lihtsam on suure eesmärgi nimel igal aastal välja panna mingi kindla väikesema summa, kui korraga mitu milj.

Olulisem linnale on aga see, et fondi kaudu on võimalik efektiivsemalt lisaks linna vahenditele kaasata linnuse arendamiseks erasektori toetusi. 
Siiani on riik linnusesse panustanud iga aasta ca 200 000 krooni avariilisteks töödeks, mida on üle 3 hektari suure ja Eesti jaoks väga olulise riikliku kaitse all oleva arhitektuurikompleksi kohta väga vähe. Linna ja eraisikute initsiatiiv kompleksi arendamisel ei saa kindlasti märkamata jääda ka riigile ja annab moraalse õiguse oodata piiskopilinnuse kompleksi arendusprojektidele ka riigipoolset senisest suuremat panustamist.
Nõukogu liikmeks on andnud nõusoleku Andres Lipstok, Ingrid Danilov ja Teet Kallasvee.
Juhatuse liikmeks teeme ettepaneku kinnitada Ülla Paras.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Martin Schwindt
Aselinnapea