2.	Sissejuhatus

Vastavalt Planeerimisseadusele §2 ja 8 sõnastatakse üldplaneeringus linna territooriumi arengu põhisuunad ja määratakse lähtealused detailplaneeringute koostamiseks.

Üldplaneeringu eesmärgid on:
1) linna ruumilise arengu põhimõtete kujundamine;
2) kavandatava ruumilise arenguga kaasneda võivate majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste mõjude ning looduskeskkonnale avalduvate mõjude hindamine ning selle alusel säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu tingimuste seadmine;
3) maa- ja veealadele üldiste kasutamis- ja ehitustingimuste määramine.

Üldplaneeringu koostamine algatati Haapsalu volikogu 25. aprilli 2003 otsusega nr 12 
Üldplaneering peab tagama võimalikult paljude ühiskonnaliikmete vajadusi ja huvisid arvestavad tingimused säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu kujundamiseks, ruumiliseks planeerimiseks, maakasutuseks ning ehitamiseks.

Haapsalu linna üldplaneeringu koostamisel on lähtud jätkusuutlikku loodussäästliku elukeskkonna säilitamise põhimõtetest, mis on seotud territoriaalmajandusliku arengu eesmärkidega selleks, et tagada piirkonnale pidev areng ja stabiilsus.

Üldplaneeringus käsitletav linnaruum jaguneb kaheks keskkonnaks: looduskeskkonnaks ja tehiskeskkonnaks (hõlmab inimese kaasabil loodud keskkonda). 

Looduskeskkond	Tehiskeskkond	
	Majanduskeskkond	Elu- ja sotsiaalkeskkond	Kommunikatsioonid	

Linnaruumi kvaliteet sõltub ühelt poolt võimekusest ära kasutada ja maksimaalselt ekspluateerida olemasolevat potentsiaali ja teisalt elu- ja looduskeskkonna jätkusuutlikkusest, see tähendab säästva arengu põhimõtte rakendamise ulatusest. Linnaruumi kvaliteet on oluline omavalitsuse konkurentsivõime ja edukuse näitaja.

Jätkusuutlik ja säästlik ühiskond on ühiskond, kus tänane põlvkond saavutab oma eesmärgid kahjustamata tulevaste põlvkondade võimalusi saavutada omi. Omavalitsuse arendustegevuse võtmeküsimuseks ja kvaliteedi määrajaks on seega ülaltoodud parameetrite omavahelise seose ja tasakaalupunkti määratlemine. 

Arengute tasakaalupunkti selge fikseerimine ja esitlemine peab toetuma omavalitsuse juhtorganite poliitilisele otsusele, mille väljunditeks ongi omavalitsuse üldplaneering ja sellele toetuv, majanduslikke hetkevõimalusi arvestav arengukava.

Üldplaneeringu koostamise metoodika ja protsess

Üldplaneeringu koostamise metoodika, etapid ja tulemused kinnitati linnavalitsuse juhtkonna ja moodustatud töörühma poolt selleks korraldatud tööseminaril poolt.

Üldplaneeringu koostamise üheks alusdokumendiks oli Haapsalu linna arengukava, st. et tegemist oli loomuliku jätkuprotsessiga arendustegevuses, kus arengukavas läbitöötatud ja püstitatud eesmärke käsitleti ruumilises kontekstis ning seostes. Sellega tagati linnas kogu arendustegevuse ning –dokumentatsiooni ühilduvus ning kompleksne käsitlemine. Samuti andis antud lähenemine olulise tagasisideme arengukavasse, mille täiendamine ja muutmine toimub pidevalt.
Teise alusdokumentide rühma moodustasid mitmesugused varem koostatud planeeringud (maakonnaplaneering, Haapsalu generaalplaan, detailplaneeringud). Nendega arvestamisega tagati linna füüsilise ruumi aegade jooksul kujunenud arenguloogika jätkumine.
Kolmanda alusmaterjalide rühma moodustasid üldplaneeringu koostamise käigus läbiviidud uuringud. Linna arengu seisukohalt üks olulisemaid neist oli Haapsalu tänavate ja ristmike liikluskoormuse kaardistamine. Rahvastiku andmebaasist ja Tööhõiveametist saadud andmed süstematiseeriti GIS andmebaasina, mille abil koostati rahvastiku paiknemist ja töökohtade asukohta iseloomustav teemakaart.
Vajaliku lähteinformatsiooni ja –analüüside läbiviimiseks moodustati linnavalitsuse spetsialistide baasil töörühmad. Töörühmade moodustamise aluseks on linna juhtimisstruktuurist lähtuv funktsionaalne jaotusskeem – looduskeskkonnaga seotud küsimused, majandus ja ettevõtlusekeskkonnaga ning linna juhtimisega seotud küsimused, elu- ja sotsiaalvaldkonnaga seotud küsimused (haridus, tervishoid, sotsiaalhoolekanne, kultuur, sport ja vaba aeg) ning kommunikatsioonide ning infrastruktuuriga seotud küsimused. Kokku moodustati neli töörühma.

Üldplaneeringu koostamise lõppetapis moodustati viies töörühm, mis tegeles nelja varemmoodustatud töörühma poolt sõnastatu sünteesimise ja ettepanekutele ruumilise mõõte andmisega, st üldplaani jooniste koostamisega.

Algselt sõnastati töörühmade ülesanded järgnevalt:
•	Üldplaneeringus käsitletavate valdkondade analüüs ja muudatusvajaduste sõnastamine teksti ning tabelitena
•	Arengukavas esitatud informatsiooni kriitiline analüüs ning vajalike täienduste tegemine
•	Vajaliku ja olemasoleva informatsiooni (eelnevalt tehtud uuringud, koostatud arenguplaanid  jms.) komplekteerimine.
•	Arengukavas esitatud valdkondlike muutusvajaduste analüüs, eesmärgiga välja tuua ruumilisi lahendeid vajavad lahendused
•	Valdkondliku ruumilise arenguvisiooni defineerimine
•	Valdkondlike ruumiliste lahendite täpsustamine ja tegevusplaani koostamine
•	Valdkondliku üldplaneeringu plaani koostamine (väljund: tabelid)
•	Haapsalu linna piirkondliku jaotuse täpsustamisel (väljund: skeem)
•	Piirkondlike arenguvisioonide koostamine (väljund: tabelid)

Üldplaneeringu koostamise teises faasis, mil asuti töötama linna plaaniga lisandusid eelloetletuile järgmised ülesanded:
•	Üldisematest planeeringutest lähtuv mõju üldplaanile;
•	Varasematest planeeringutest (generaalplaan, detailplaneeringud) lähtuv mõju üldplaanile, sellega arvestamine tagamaks loogilist ja jätkusuutlikku linna arengut;
•	Seadustest ja üldisematest planeeringutest tulenevate kitsenduste kaardistamine ja kandmine linnaplaanile;
•	Haapsalu elanikkonna uuring ja elanike vanuselist struktuuri ning paiknemist iseloomustava graafilise analüüsi koostamine;
•	Looduslikest tingimustest tulenevate võimaluste ja probleemsete alade kaardistamine ja kandmine linnaplaanile;
•	Linna ehitatud keskkonna analüüs ning arengueeldustelt ja miljööliselt sarnaste piirkondade piiritlemine;
•	Valdkondlike töörühmade poolt sõnastatud soovide kooskõlastamine linna füüsilise keskkonna võimalustega, erinevate planeeringulahenduste analüüs, keskkonnamõjude hindamine;
•	Piirkondlike arenguvisioonide  kooskõlastamine linna füüsilise keskkonna võimalustega, erinevate planeeringulahenduste analüüs, keskkonnamõjude hindamine.

Protsessi viimase etapi ülesanded olid: 
•	Teemakaartide koostamine ja vormistamine;
•	Üldplaneeringu tekstilise osa koostamine;
•	Üldplaneeringu põhijoonise koostamine ja töö lõplik vormistamine.

Üldplaneeringu protsessi ajagraafik  (tabel nr 1):

3.	Haapsalu linna üldine iseloomustus

Haapsalu on üks Eesti üheksast kesakajal asutatud linnast. Haapsalu sai linnaõigused 1279. a. Linn asub Loode-Eesti rannikule tüüpilisel kagu-loodesuunalisel oosil, mis ligi kahe ja poole km pikkuselt sirutub samanimelisse lahte. Ajalooline Haapsalu südalinn asubki sellel poolsaarel. Vanalinn on kujunenud ümber 13. sajandist pärit piiskopilinnuse. 
 
Haapsalu kuju on läbi sajandite oluliselt muutunud – suurenenud, kuna siinne maapind kerkib umbes 2 mm aastas. Linna rannajoone kujunemisele on oluliselt kaasa aidanud ka linna elanikud, täites madalaid rannaalasid ja rajades kaldakindlustusi. 
Pealinn Tallinn asub Haapsalust 101 km kaugusel.
Haapsalu linn piirneb mere poolt Haapsalu lahe veealadega, loodesse jääb Eeslaht ja põhja-kirde suunas Tagalaht. Maismaal ümbritseb linna Ridala vald, mille osad Paralepa alevik lääne-edela suunas ja Uuemõisa alevik ida suunas on linnaga praktiliselt kokku kasvanud. Haapsalu lahe vastaskaldal asub Noarootsi vald.

Linna keskuse geograafilised koordinaadid: 23° 32’30” ja 58° 56’23”
Haapsalu paiknemist Läänemere ruumis ja Eestis iseloomustab joonis nr 1
				
Haapsalu pindala				10,9 km2
	Sellest
hoonestatud ala			3,8 km2
Paralepa mets				1,8 km2
Väike viik				0,16 km2

Linna maismaapiiri pikkus			13,5 km
	Rannajoone pikkus			18,8 km

Linna haldusterritooriumil asub    		12 väikesaart (laiud, rahud)
	Linna ulatus 	kagust loodesse	7,1 km
			edelast kirdesse	4,6 km
Haapsalus elab				12074 inimest (sept 2005)
Asustustihedus				1 107 inimest/km2

Lähimad linnad			Lihula, Paldiski, Kärdla, Keila, Rapla

Haapsalu kujunemise võib jagada 7 perioodi:
I	Linna tekkimine 13. saj, valmis piiskopilinnuse keskmine osa nn Väike Linnus, ortogonaalse tänavastikuga kvartalid Kooli-Jaani-Mere-Saksa-Vee tn kandis. 1383. a sai kaitsemüürita linn vaenulike vasallide rünnakuis oluliselt kannatada
II	1385 – 1560  Linna laienes linnusest loodesse ja sai sel perioodil linnamüüri. Linnus oli perioodi lõpuks saanud ligilähedaselt tänapäevased mõõtmed. Linn sai tugevalt kannatada Liivi sõja aegu, mil venelased rüüstasid põhjalikult Haapsalut. Tõenäoselt hävis osaliselt ka linnamüür.
III 	17. sajand. Rootsi võimu all hakkas linn aegamisi taastuma sõjaaegseist purustustest. Linna hoonestatud ala laienes läände, tekkisid esimesed eeslinnad Kastininal ja Koplipealsel ning rootslasist asunikega alad holmidel. 1683. aastast pärineb esimene linnaplaan. Rootsi ajal on mainitud esmakordselt Haapsalu raekoda, ilmselt arenes just sel perioodil välja Haapsalu keskus Turuplatsi (tänane Lossiplats) ümbruses.
IV	18. sajand  Põhjasõda ja katk. Haapsalust sai kreisilinn. Ehitati kreisivalitsuse ja tollimaja ning uus raekoda, viimased kaks asusid Turuplatsi veeres, mis rõhutas veelgi seda kanti kui linna keskust.
V	19. sajand ja 20. sajandi esimene pool. Haapsalu kujuneb kuurortlinnaks, rajatakse promenaade, ehitatakse villasid ja raviasutusi. Kasutusele võetakse uued hoonestusalad endistel mõisapõldudel keskaegsest linnasarasest lõunas, Uue-Koidula ja Võnnu-Kreutzwaldi tn kandis. Haapsalu sai raudteeühenduse Tallinnaga. Selle perioodi lõpuni ei olnud Haapsalus pea ühtegi suuremat tööstust. 1930datel arhitekt A. Soansi poolt koostatud Randsalu linnaosa planeeringus mainitakse esmakordselt võimalust arendada Haapsalu uus keskus välja Tallinna ja Lihula mnt ristmiku piirkonda.
VI	1940 – 1990 Haapsalu linna oluline kasv, tööstuspiirkondade teke holmidel ja Lihula mnt ääres. Ehitustegevus kandus eemale Haapsalu vanalinnast, masselamuehitus laieneb endistele metsaaladele Tallinna mnt ja raudtee vahel. Perioodi alul saab Haapsalu oma esimese generaalplaani. 1970datel kaldub järjest enam linna keskus Tallinna ja Lihula mnt ristmiku ümbrusse. Valmivad veetorn, teenindusmaja (täna Hansapank), EKP rajoonikomitee hoone (täna linnavalitsus), kaubamaja, hotell, uus teenindusmaja.
VII 	Tänapäev
Tegevuse lõpetas Haapsalu raudtee. Alustatud on tööstuspiirkondade ümberplaneerimist seoses ettevõtete ümberstruktureerimise või likvideerimisega. Planeeritud on uus väikeelamute piirkond Ungru tee äärde. 1990date alul ehitati ümber endine Paralepa rannahoone Fra Mare sanatooriumiks.
Haapsalu kujunemist ja territoriaalset kasvu iseloomustab lisatud joonis nr 2.  Lisaks linna hoonestatud ala laienemisele on Haapsalu eripäraks tema territooriumi kasv maapinna kerke tagajärjel. Selle iseloomustamiseks on plaanile kantud siinne rannajoon 1683. aastal.

4.	Haapsalu linna hetkeolukord 

4.1	Rahvastik
Haapsalu elanike arvu järsud muutused on toimunud 20. sajandi kahel perioodil: sajandi alul, seoses Keila – Haapsalu raudtee valmimisega ja pärast II maailmasõda. Esimese perioodi jäljeks linnaplaanil on Koidula – Uue tn ning Kreutzwaldi – Endla – Võnnu tn kandi väikeelamupiirkonnad. Nõukogudeaegset linna kasvu meenutavad paneelelamute mikrorajoonid Mulla tn, Kastani tn ja Metsa tn ümbruses, aga samuti tööstusehitised holmidel ning Lihula mnt lähistel. Nõukogude okupatsiooni ajal, 1969-70 aastal ehitati Haapsalu lähedale Kiltsi sõjaväelennuväli, sõjaväelaste, aga ka uute tööstusettevõtete arvel kasvas Haapsalu elanike arv 1989. aastaks 14617.
Pärast taasiseseisvumist on haapsallaste arv vähenenud, olles tänaseks stabiliseerunud u 12000 elaniku juures (2000 – 12054; 2001 – 12022; 2002 – 11977; 2003 – 11922;…; 2005 sept – 12074).
Tänasest 12074 haapsallasest on
0 – 14 	 aastasi		1738
15 – 64 aastasi		8061
65 aastasi ja vanemaid	2275
Elanike vanuselist struktuuri iseloomustab joonis nr 3 toodud teemakaart ja diagramm. 
Elanike paiknemise tihedus linnaositi on väga erinev. 60% linlastest elab mitmekorruselistes kortermajades, mis on koondunud väikestele territooriumitele linna lõunaosas. Ülejäänud 40% elab hajusalt paiknevates väikeelamutes.
Rahvastiku ja töökohtade paiknemist linna territooriumil iseloomustab joonisel nr 4 olev teemakaart.

4.2	Looduskeskkond
Haapsalu looduskeskkonda käsiteb teemakaart joon nr 6.
4.2.1	Kliima
Haapsalu kliima on mereline, mõõdukalt niiske, muutliku ilmastikuga talvel ning püsivaga suvel. 
TALV algab novembri lõpul. Lumekate püsib 27.detsembrist kuni 30. märtsini. Talv on mõõdukalt pehme, keskmine kuutemperatuur on –2,2 oC detsembris, kuni  -4,6 oC; 5,3 oC jaanuaris ja veebruaris. Suhteline õhuniiskus talvel on 87-88 %, Keskmine sademete hulk kuus on 32 – 42 mm.
KEVAD algab märtsi teisel poolel ja lõpeb mai keskel. Märtsi keskmine temperatuur on –3,2 oC , aprillis +3,3 oC.  Suhteline õhuniiskus väheneb 75 – 72 %-ni. Keskmine kuu sademetehulk 32 – 37 mm. 
SUVI algab mai keskel ja lõpeb septembri keskel. Suvi on mõõdukalt soe. Kõige soojem kuu on juuli, keskmise õhutemperatuuriga +17,4 oC. Suhteline õhuniiskus 75-80 %. Juuli ja augusti kuu keskmine sademetehulk on 75 mm. Kuivad ja palavad ilmad on harvad, pilves ja vihmaste ilmade tõenäosus on 32 – 34 %.
SÜGIS algab septembri lõpus ja lõpeb novembri lõpus. Keskmised õhutemperatuurid vähenevad 11,9 oC septembris kuni 1,6 oC novembris. Keskmine õhuniiskus suureneb sügisel 86 %-ni. 

4.2.2	Reljeef ja hüdrograafia
Haapsalu asub Lääne-Eesti rannikumadalikul sügavale maismaasse ulatuva Haapsalu lahe lõunakaldal. Linna vanem hoonestatud osa paikneb poolsaareks ühinenud laidudel (holmidel), mis ulatuvad u. 2,5 km pikkuselt kahe neemena loode suunas merre. Nende vahele jääb lahena Väike ja Suur viik. Poolsaarest läänes, Eeslahes on rida väikesi laidusid, idas on Tagalahe rannajoon juba vähem liigestatud, kalda lähedal asuvad mõned roo või rohuga kaetud laiud. Linna vanema hoonestusega keskosa paikneb loode-kagusuunalisel piklikul oosilaadsel pinnavormil, mille lael maapinna absoluutkõrgus ulatub 6 – 9 meetrini. Nõlvad on abradeeritud. See pinnavorm jätkub poolsaarena meres. Idanõlval esineb rannamoodustusi, kuid need on hoonestamisega rikutud ja raskesti jälgitavad. 
Läänepool raudteed on ala lainjas, madalatest rannavallidest või luidetest liigestatud tasandik, kus maapinna absoluutkõrgused jäävad 1 – 3 meetri vahemikku. Reljeefi üldine kalle on põhjasuunaline.
Idaosa (Uuemõisa) liigestab loode-kagu-suunaline tugevasti lainja pinnaga moreenitasandik, kus maapinna absoluutkõrgus kasvab põhjast lõunasse 1 meetrist 6 – 7 meetrini. Kõrgemaid alasid ümbritseb madal nõrgalt lainjas meretasandik, mille absoluutkõrgus jääb 0 – 4 meetri vahemikku. 
Haapsalu on tihedalt seotud merega. Linna ümbritsevad merelahed (Ees- ja Tagalaht, Suur ja Väike viik). Lahed on madalad, sügavus mõni meeter, mudase põhjaga. 
Siseveekogude osatähtsus on väiksem. Linna lääneosas voolab madalas orus Jaama (ka Kiltsi e. Mägari) oja, mis suubub raudteest läänes Eeslahte. Tagalahte suubub Haapsalu ja Uuemõisa vahel Randsalu oja. Mõlemad ojad on süvendatud ja kohati kujunenud magistraalkraaviks. 
Haapsalu lahe ja siia suubuvate ojade veeseis oleneb oluliselt tuulte suunast. Valitsevateks tuulteks on edela- ja lõunatuuled, olulist osa etendab ka läänetuul. Nende mõjul veeseis lehtedes tõuseb. Tallinna HMO andmeil on veepinna kõikumine Haapsalu vaatluspostis (andmed aastatest 1945-1957 ja 1970-1977) 2,4 m. Kõrgeim veeseis on absoluutkõrgusel 1,5 m (15.10.76). Kõrgseisude keskmine on 0,85 m. Seejuures 1966-1970.a. vahemikus, kui Haapsalu vaatlusi ei tehtud, oli Lääne-Eesti rannikul kõrgseisude absoluutne maksimum. Ametlikke vaatlusi ei tehtud ka 2005. aasta jaanuaris. Küsitluste ja ujutusjärgsete mõõtmiste tulemusel registreeriti EMHI poolt 9. jaanuari 2005. aasta kõrgvee tasemeks 1,93 m, sellega lähedasel tasemel on olnud Haapsalu lahe veetase 19. mail 1865, 22. novembril 1913, 23. septembril 1924, 6. augustil 1967 ja 18. oktoobril 1967. Lisaks ülikõrgele veetasemele esineb ka väga madalat merevee taset, nii oli 1976. a oktoobrikuus merevee tase umbes 1 m madalamal normaalsest.

4.2.3	Aluspõhi
Aluspõhja moodustavad Haapsalus ordoviitsiumi lubjakivid ja kambriumi liivakivid, savi ja alouroliit, mis lasuvad prekambriumi kristalliinsel aluskorral. Andmed aluspõhja sügavamate kihtide kohta on saadud puurkaevude lõigetest.
Kristalliinne aluskord jääb 200 – 290 m sügavusele. Sellel lasub 130 m paksuselt kambriumi gdovi, ketlini, lontova, lükati ja tiskre kihistu liivakivi ja savi. Kambriumi lasuv pind jääb umbes 160 m sügavusele.
Kambriumi setteid katab kuni 160 m paksuselt ordoviitsiumi kivimite kompleks. Alamordoviitsiumi väga erinevad kivimid (argilliit, liivakivi, savi ja lubjakivi) eelnevad ainult 5 m paksuses. Neil lasuvad kesk- ja ülemordoviitsiumi lubjakivid.
Ehitusgeoloogiliselt on uuritud avanevat ülemordoviitsiumi pirgu lademe lubjakivi, mis jääb maapinnast 0,8 – 20 m sügavusele. Pirgu lade koosneb hallist detriitsest lubjakivist, milles on mergli vahekihte.

Aluspõhja reljeef on liigestatud. Poolsaare lääneosas esineb lubjakivi maapinna lähedal, absoluutkõrgusel 0 – 3 m. Poolsaarest läänes laidude ja karide vahel on lubjakivi 2,5 – 4,5 m sügavusel, Väikese Viigi põhjas aga sügavamal 5 m, ka Tagalahe läänekaldal sügavamal 5 m. 
Uuemõisas on aluspõhi jälle maapinnale lähemal, kohati 4 m sügavusel. 

Aluspõhja reljeefi üldine lang on lõunasse, kus lubjakivi jääb kuni 20 m sügavusele.

4.2.4	Pinnakate
Pinnakatte paksus ulatub vähem kui 1 meetrist 25 meetrini. Koostiselt ja geneesilt on pinnakate keerukas. Siin on esindatud viimase jäätumise moreen, jääjõe ja jääjärve setted, mere- ja soosetted. 
Vanimaks kompleksiks on moreen, mis on esindatud saviliiv ja jämepurdmoreeniga. Moreen esineb maapinna lähedal Eeslahe ja Väikese Viigi ümbruses ning Uuemõisas saarkõrgendikena. Mujal jääb moreen sügavale nooremate setete alla.
Koostise ja omaduste järgi on moreen jaotatud 3 kihiks: plastne ja kõvasaviliivmoreen ja jämepurdmoreen. Moreenlasundi paksus ulatub 0,5 meetrist 10 – 12 meetrini.

Moreen katab jääjõeliste setete kompleks, kus vahelduvad mitmesuguse terasuurusega liivad, kruus ja veerised. Kohati esineb liivades kruusa-veeriste vahekihte.
Maapinna lähedale ulatuvad jääjõesetted linna keskosas, kus neid katavad meresetted. Liiva-kruusa paksus ulatub kuni 12 meetrini. Piir meresetetega on üleminekuline.

Jääjärvesetted esinevad ulatuslikul alal Paralepa ja raudtee vahelisel alal, linna ida- ja kaguosas tagalahe äärest kuni raudteeni ja sealt lõunasse ning ulatuslikul alal Uuemõisas. 
Jääjärvesetted on esindatud viirsavi ja nende aluste veeriseid sisaldava saviliivaga. Põhilises osas on savipinnased voolava konsistentsiga, laiguti ülemises osas ka plastsed. Savi paksus on suur – kuni 13 m.

Meresetted on esindatud mitmesuguse terajämedusega liivadega. Levivad mereliivad paksemalt linna kõrgemas keskosas ja Paralepas, mujal katavad õhukese kihina jääjärvelisi savisid. Mere- ja fluvioglatsiaalsete liivade vaheline piir on ebaselge, üleminekuline. Vanade rannamoodustiste piires lähevad liivad üle kruusaosakesi veeriseid sisaldavateks erimiteks.
Lääneosas on kohati mereliivad ülemises osas ümber kantud tuule poolt.

Tagalahe rannavööndi ja madalas rannalähedases meres esineb muda ja turvast. Turvas esineb mõnes kohas ka laiguti viirsavi peal. Kihi paksus ei ole suur 0,5…1 m. Pindmises osas esineb hoonestatud alal mitmesuguse koostisega täitepinnas, mille paksus on 1 m piires, linnuse piires ja selle ümbruses aga üle 2 m ja õhuke mullakiht.

4.2.5	Haapsalu hüdrogeoloogia
Haapsalus esineb mitu veehorisonti. Ehitusgeoloogilisest seisukohast olulisem on pinnakattes esinev vesi. Erinevatel aastaaegadel tehtud uurimistööde andmetel asub pinnasevesi ulatuslikul alal maapinna lähedal (mõnekümne sentimeetrist meetrini) või kuni 6 m sügavusel olenevalt reljeefist. See pinnasevee horisont toitub sademetest ja on otseses hüdraulilises seoses mereveega. Veetase oleneb merevee kõikumisest. Aastane pinnasevee taseme amplituud on u. 1,5 piires.

Rannalähedases vööndis esineb ajutisi üleujutusi, kuna maksimaalsed veetasemed ulatuvad 2,0 meetrini.
Pinnasevee liikumise suund on analoogne reljeefi kallakusele. 
Keemiliselt koostiselt on vesi rannalähedases vööndis valdavalt kloriid-vesinikkarbonaatne magneesiumilis-kaltsiumiline, kaugemal rannast vesinikkarbonaatne naatrium-magneesium-kaltsiumiline. Kohati, eriti tööstusobjektide piires on vesi sulfaatse või süsihappelise agressiivsusega (eriti Lihula mnt. Piires), süsihappeline agressiivsus esineb ka rannikuvööndis poolsaarel.

Viirsavi levikualal, kus savi töötab vettpidava ekraanina, esineb savialustes fluvioglatsiaalsetes setetes või moreenis surveline veehorisont, mille avamisel tõuseb vesi absoluutkõrguseni 0 – 1m. Alumisest veehorisondist on proove võetud vähe. Üksikute analüüside järgi on vesi nõrga süsihappelise agressiivsusega betoonile.

Pinnakatte vesi ei ole kvaliteetne tarbimiseks, kuna aeratsioonivöönd on õhuke ja ei taga isepuhastust. Aluspõhja vett tarbitakse 3 veehorisondist. Ordoviitsiumi karbonaatsete kivimite ülemine osa (pirgu, nabala ja rakvere lade) on vahelduva veeanniga. Rannavööndis on ordoviitsiumi vesi merevee mõjul soolakas.

150 – 160 m sügavusel liivakihis algab kambrium-ordoviitsiumi veehorisont, mida intensiivselt tarbitakse ja kus seetõttu on 16 m võrra survetase alanenud.

Umbes 250 m sügavusel esineb kambrium-vendi veehorisont, mille surve ulatub 6 m allapoole maapinda.
4.3	Elu- ja sotsiaalkeskkond

4.3.1	Elamud
Valdav osa Haapsalu linna hoonestatud territooriumist on kaetud 1 – 2 korruseliste väikeelamutega. Vanem ja amortiseerunum osa neist asub vanalinnas ja holmidel. Miljööväärtusliku ansambli moodustavad väikeste, 20. sajandi algusest pärit puitelamute rühmad Võnnu – Kreutzwaldi – Endla ja Uue – Koidula tn kandis. Need majad on enamasti järjepidevalt kuulunud eravaldusse ja on suhteliselt heas korras.
Pärast II maailmasõda ehitatud pereelamud jagunevad linnaositi järgnevalt:
1950 – 1960datel aastatel ehitatud pereelamud asuvad kaarekujuliste kvartalitena linna lõunaosas raudtee lähistel.
1970datel ehitati pereelamuid Jalaka tn piirkonnas ja linna lääneosas Sauetöngi maadel.
1980datel lisandus pereelamute kvartal Kase tn ja Randsalu oja vahel.
Viimati planeeriti pereelamute kvartalid Ungru tee lähistele, endise Rohuküla raudteetammi ümbrusse.
Enim probleeme on põhiliselt vanalinna osas asuvate, nõukogude okupatsiooni aastail natsionaliseeritud ja nüüd endistele omanikele tagastatud või korteriomanike poolt erastatud väikeelamute korrashoiuga. Probleem seisneb maja mitme kaasomaniku majandusklike võimaluste erinevuses ning soovide ühtlustamises. Arvestades nende majade asukohta vanalinnas ja rolli linna miljöölise identiteedi loojana, tuleb need majad enamasti säilitada ja restaureerida. Selle eesmärgi saavutamist parimal kujul võimaldaks olukord, kus algselt ühele perele kuulunud villad jõuaksid taas ühe, miljööväärtust hinnata oskava omaniku kätte. Vanalinna muinsuskaitsealal ja miljööväärtuslikel aladel tuleb hoiduda olemasolevate kinnistute jagamisest.
Pere- ja teiste väikeelamute (nende piirkondade) probleemiks on liitumine linna vee- ja kanalisatsioonivõrguga ja tollastest ehitusnormidest tulenev ehitiste vilets soojapidavus.

Teine ja arvuliselt enamust haapsallasist  puudutav probleemsete elamute rühm on nõukogudeaegsed kortermajad. Nende elamute põhimureks on kehtinud normidest ja nende alusel ehitatud majade konstruktsioonist tulenev väike soojapidavus. Enamasti on nõukogudeaegsete kortermajade piirkonnad viletsa heakorraga, puuduvad laste mänguväljakud, planeerimisel ja projekteerimisel ei ole arvestatud tänaseks kordades kasvanud sõiduautode arvuga. Piirdeaiaga ümbritsetud, heakorrastatud krunt on vaid üksikuil majadel. Kvartalite sisealad on kujunenud läbisõidu- ja läbikäigukoridorideks või parklateks. Tüüpiliseks sellise ala näiteks on Tallinna mnt ja Kuuse tn vaheline kvartal, kus asub ka Haapsalu gümnaasium.

4.3.2	Haridusasutused

Koolieelsed lasteasutused
Haapsalu linnas on 5 lasteaeda, kokku 478 kohaga. Lasteaedades käib 513 last, nende seas ka naabervaldade lapsi, peamiselt Ridala vallast ja üksikuid mujalt. Lasteaia hooned on ehitatud nõukogude perioodil ebapiisavalt soojustatud seinte ja lagedega, korrastamist või vahetamist vajavad aknad. Hoonete soojustamise ja akende vahetuse järel tuleks neisse ehitada ka kaasaegne ventilatsioonisüsteem. Tänapäeva nõuetele vastavalt on soojustatud ja remonditud Endla tn lasteaed. 
Lasteaedade krundid on piisava suurusega, varustatud piiretega, mis küll enamasti on halvas tehnilises korras ning heakorrastatud. Kruntidel paiknevad mänguväljakud on sõltuvalt lasteaiast osaliselt või täielikult amortiseerunud. Lasteaedade paiknemine linnas vastab tänasele elanikkonna paiknemisele.
Tabel nr 2
Lasteaed	Aadress	Laste arv
Täna/arvutuslik	Märkused
Krundi suurus, piisavus	
Tõruke	Wiedemanni 12	110/96	Piisav, kuid suurte puude tõttu kohati vähe valgust	
Päikesejänku	Endla 9	117/106	Piisav	
Pääsupesa	Niine 5	111/112	Piisav	
Tareke	Põllu 6	60/52	Piisav	
Vikerkaar	Lihula mnt 13	115/112	Piisav – juurdeehituse võimalus.	

Koolid
Haapsalu linnas on 1 algkool, 4 gümnaasiumi, sanatoorne internaatkool ja Tallinna Ülikooli kolledž. Vanim kasutusel olev koolihoone pärineb 1803. aastast, see moodustab ühe osa Wiedemanni gümnaasiumi hoonetekompleksist. Koolidele on tehtud mitmeid juurdeehitusi, kuid terviklikult ei ole neist ühtki renoveeritud. Analoogiliselt lasteaedadele vajaksid koolidki kütusekulu vähendamiseks täiendavat soojustamist ja akende vahetamist.
Erinevalt lasteaedadest on koolide krundid veelgi halvemas seisukorras ja vajavad heakorrastamist. Linna koolidest on täna vaid Wiedemanni gümnaasiumil piirdega ümbritsetud ja heakorrastatud oma õu. Teiseks äärmuseks on Haapsalu gümnaasium, kellel praktiliselt oma õu puudub, kuna seda kasutavad ümbruskonna majade elanikud läbikäiguteena. Kõige väiksem ja ilmselt ebapiisava suurusega on vanalinnas asuva Sanatoorse internaatkooli krunt.
Koolide paiknemine linnas ei ole kooskõlas elanikkonna (õpilaste) paiknemisega. Vanalinna hõredalt asustatud osas asuvad Linna algkool ja Wiedemanni gümnaasium põhjustavad hommikusel tipptunnil linna põhilistel tänavatel olulise liikluskoormuse kasvu.

Tabel nr 3
Kool	Aadress	Õpilaste arv
Täna/arvutuslik	Märkused
Krundi suurus, piisavus	
Haapsalu linna algkool	Ehte 14	277	Tagahoov vajab renoveerimist, projekt olemas	
Wiedemanni gümnaasium	Wiedemanni 15	438		
Haapsalu gümnaasium	Kuuse 1	906	Hoov piireteta, heakorrastamata, ruumi piisavalt	
Haapsalu üldgümnaasium	Lihula mnt 12	232	Siseõu tiheda autoliiklusega, staadioni lähedus +	
Haapsalu kolledž	Lihula mnt 12			
Haapsalu sanatoorne internaatkool	Suur-Mere 17		Väga väike ja ebapiisava suurusega krunt	
Haapsalu täiskasvanute gümnaasium	Wiedemanni 4	146	Piisav	

Huvikoolid
Haapsalus on 6 huvikooli ja keskust: Kunstikool, Muusikakool, Lastekeskus, Läänemaa Spordikool, Haapsalu Õppekeskus ja Läänemaa Võõrkeeltekeskus.
Enamasti on huvikoolide asukohad ja ruumid sobivad. Vanalinnas asuva Kunstikooli koht on loovust soosiv kuid suhteliselt kaugel enamiku õpilaste elukohast, koolil puudub oma krunt.

Laste- ja noortekeskused
Haapsalu Vanalinna Avatud Noortekeskus
Haapsalu Avatud Noortekeskus.
Esimene mainitust tegutseb Seitsmenda Päeva Adventistide Koguduse hoones Endla tn ja vaevleb tõsises ruumipuuduses. Haapsalu Avatud Noortekeskus teenindab peamiselt vene keelt kõnelevaid noori ja asub Kastani tänaval. Selle asukoht ja ruumide suurus piisav, kuid territoorium tuleks korrastada, rajada spordi- ja mänguväljakud ning tarastada.

4.3.3	Kultuuri- ja spordiasutused

Kultuuriasutused
Haapsalu kultuurikeskus asub 1975. aastal valminud majas Posti tn 3. Hoonet on ositi remonditud kuid tegelikult vajaks terve hoone komplektset renoveerimist. Eriti halvas seisukorras on maja fassaadid. Kultuurikeskuse ümbruses napib parklakohti. 
Kultuurikeskusega samas majas asub maakonna keskraamatukogu ja linna kunstigalerii, lasteraamatukogu asub endises elementaarkooli majas Wiedemanni 11.

Spordiasutused
Spordihoone (Lihula mnt 10) 
Staadion (Lihula mnt 10) 
Haapsalu Veekeskus (Lihula mnt 10) 
Wiedemanni Gümnaasiumi võimla (Wiedemanni 15) 
Lasketiir (Lihula mnt 12) 
Spordiklubid kasutavad ka koolide võimlaid.

Muuseumid
Läänemaa muuseum	(Kooli 2) 
Haapsalu piiskopilinnuse muuseum
Ilon Wiklandi ekspositsioon (valmimisel) (Kooli tn 5)	
Raudteemuuseum (raudteejaam)	
Sidemuuseum	(Tamme 21a)
Rannarootsi muuseum (Sadama 31/32)
Cyrillus Kreegi kortermuuseum (Väike-Viigi 10-2)
Muuseumitest omab kõige suuremat ruumilist arengueeldust Raudteemuuseum. Arvestades siinseid võimalusi oleks tulevikus otstarbekas raudteejaama hoonetekompleksi ruumesse üle tuua teisigi tehnikaalade ekspositsioone.

Mänguväljakud ja virgestusalad
Lisaks elamute juures asuvatele ja lasteaedade-koolide mänguväljakutele on Haapsalus kaks suuremat piirkondlikku laste mänguparki – Aafrika rannas ja lasteraamatukogu kõrval Wiedemanni tn 11 (Iloni aed). Talviti lisandub neile veel lossipark kelgutamiskohana ja liuväli Väikesel viigil. Arvestades, et piirkondliku mängupargi teenindusraadiuseks arvestatakse 500 m (vt tabel nr 5 lk 43) on neid Haapsalus ilmselt ebapiisavalt.
Ülelinnalise tähtsusega virgestusalaks on Paralepa parkmets, siin asuvad märgistatud liikumis- ja suusarajad. Metsa veeres, Haapsalu Eeslahe lõunarannal asub linna parim supelrand. Paralepa linnapoolses servas tegutseb skatepark. Talviti lisanduvad suusatamis- ja usutamisvõimalused linna ümbritsevatel lahtedel. Linna ainukesed tenniseplatsid asuvad Krahviaias, ka neid on linna elanikkonda arvestades ebapiisavalt. Tenniseplatsid on eraomanduses. Puudust tuntakse kunstmurukattega jalgpalliväljakust, kuna olemasoleva murukattega väljak ei võimalda aastaringselt treeninguid õues.

4.3.4	Tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeasutused
Tervishoiuasutused ja perearstid
Haapsalus töötab kaks haiglat: tervet maakonda teenindav Läänemaa haigla (Vaba 6)  ja piiritlemata teenindusalaga Haapsalu neuroloogilise rehabilitatsiooni keskus (Sadama 16). Maakonnahaigla juures tegutseb eriarstide vastuvõttu korraldav polikliinik. Läänemaa haigla krunt asub hästi juurdepääsetavas kohas ning on piisava suurusega. Neuroloogilise rehabilitatsiooni keskus asub holmil, suhteliselt kitsukesel maaribal. Haiglal juures puudub piiritletud krunt ja piisava suurusega parkla.
Perearstid võtavad vastu TÜ Haapsalu Perearst ruumes, Posti 39 ja OÜ Peretohter ruumes Lihula mnt 5. Üks perearst tegutseb Läänemaa Haigla ruumides. Perearstiteenuse parema korraldamise tarbeks oleks Haapsallu vaja ehitada perearstikeskus.

Tervise- ja puhkekeskused
Fra Mare Paralepa Tervise- ja Puhkekeskus	 Paralepas (Ranna tee 2) – 144 kohta ja Laine Tervisekeskus	 holmil (Sadama 9/11) – 155 kohta. Arvestades Haapsalu looduslikke eeldusi ja traditsioone võiks puhkeasutusi olla oluliselt rohkem.

Sotsiaalhoolekandeasutused
Haapsalu Sotsiaalmaja (Kastani 7) – tegutseb sotsiaalteenuseid osutava keskusena, turvakodus kohti 12.
Haapsalu Väikelastekodu (Kastani 9) – puuetega laste hooldus- ja rehabilitatsioonikeskus, kohti 48 
Kodutute varjupaik (Tulbi põik 5) – kohti 14, kuid lisaks asuvad samas hoones veel ka odavad,  sotsiaalkorteri põhimõttel kasutusel olevad elamispinnad kokku ca 20 inimesele.	
MTÜ Läänemaa Psühholoogiline Rehabilitatsiooni Keskus	(Jaani 2), kus tegutseb päevakeskus u 30 psüühikahäirega isikule.
Linna käsutuses on 16 sotsiaalkorterit, vajadus sotsiaalkorterite järele on oluliselt suurem.

Apteegid
AS Läänemaa Apteek	(Karja 1)	
AS Läänemaa Apteegi haruapteek (Kastani 7)	
Haapsalu Vana Apteek (Jaani 2)
Tooma Apteek (Posti 1)
OÜ Posti Apteek (Posti 26)	
Nurme Apteek “Apotheka” (Nurme 1a)	
Kesklinna apteek (Tallinna mnt 1a)

4.4	Majanduskeskkond 
Haapsalu töökohtade ja elanike paiknemisest annab ülevaate lisatud joonis nr 4. Teemakaardi koostamise aluseks olid Rahvastikuregistrist ja Tööturuametist saadud andmed (seisuga mai 2005). 

Haapsalu majanduskeskkonnale on iseloomulik:
•	Edukalt toimivad väikesed ja keskmised ettevõtted;
•	Levinud on vähese materjalimahuga tootmine;
•	Tootmine põhineb allhanke töödel;
•	Tugevad tekstiili- ja puidutööstuse traditsioonid ja ettevõtted;
•	Arenenud terviseturismi sektor (sanatooriumid);
•	Arenenud puhketurismi sektor (söögikohad, ööbimiskohad, meelelahutsüritused);
•	Suur turistide ja läbisõitjate arv, eriti suvel loob eeldusi valdkonna arendamiseks;
•	Tugev konkurents toidu- ja esmatarbekaubanduses;
•	Alg- ja põhiharidusega tööliste suur osakaal;
•	Integreeritud elu- ja töökeskkond (lühikesed vahemaad töö ja kodu vahel);
•	IT spetsialistide koolitus Haapsalu Kolledžis.

Tööturuameti andmetel on Haapsalu 57 üle 5 töökohaga ettevõtet (mai 2005), summaarse töökohtade arvuga 3248. Neist enam kui 50 töökohaga ettevõtteid on 18. Haapsalu suurimateks tööstusettevõteteks on Nurme Vabrik ja PKC Eesti AS Haapsalu tehas.

Territoriaalselt on Haapsalu tootmisettevõtted jagunenud kolme olulisema piirkonna vahel:
•	Holmid
•	Lihula mnt ümbrus
•	Kiltsi tee ümbrus

Kõik nad on kujunenud 1950-1960datel aastatel. Suurim neist asub lõuna pool raudteed, Lihula mnt ümbruses. Ala asub nii linnaehituslikult kui ka logistiliselt sobivas kohas. Siin asub tänase Haapsalu üks suuremaid tööstusi – PKC Eesti AS Haapsalu tehas.  Seda ala on koostatavas üldplaneeringus vaadeldud edasiarendatava tööstuspiirkonnana.

Kiltsi tee ümbrus on ajalooliselt vanim Haapsalu tööstuspiirkond. Siin asunud tellisetehase saueaukude järgi on tänase Männiku ja Kiltsi tee ristmiku piirkond saanud oma rahvapärase nime – Sauetönk. Nõukogude ajal siin asunud tööstusettevõtted, mis enamasti olid seotud raudteega, on tänaseks oma tegevuse lõpetanud (teraviljakombinaat, naftabaas, osaliselt ka metsamajand). Kuna piirkonna arengueelduseks on eelkõige tema asukoht Paralepa parkmetsa ja supelranna läheduses võiks siin arenda puhkemajandusega seotud ettevõtlust.

1950datel alustati holmidel kalatööstuse rajamist. 1980date lõpuks oli enamus Haapsalu linna maastikuliselt kõige omapärasemast piirkonnast tööstuse poolt hõivatud ja praktiliselt linnaelanikele suletud. Tänaseks on lõpetanud oma tegevuse kalakombinaat Krimmi holmil ja osa endise kalurikolhoosiga Lääne Kalur seotud  ettevõtteist. Piirkonna senise kasutamise põhivastuolu seisnes siin ala miljööliste väärtuste mittearvestamises, aga ka transpordimahuka tootmise logistiliselt vääras paigutumises linna liiklusskeemi (transpordikoridor läbi vanalinna).

Haapsalu ajalooline ärikeskus asus Lossiplatsi ümbruses, viimase saja aasta jooksul on see laienenud piki Karja ja Posti tn äärt lõuna suunas. 1970datest alates on äritegevus ühe enam koondunud Tallinna ja Lihula mnt ristmiku piirkonda. Senise arengu tulemusel on Haapsalu kujunenud ühe põhilise äritänava ja keskusega linnaks. Tulemuseks on linnaruumi ebaühtlane areng, liikluskoormuse kontsentreerumine keskust läbivale paarile tänavale.
Viimastel aastatel on linna kaguosa suurelamute juurde, Tamme ja Kuuse tn ristile kujunenud uus tõmbekeskus – Kastani ärikeskus.

Ühistranspordiliiklus
Haapsalu linnaosi, Rohuküla sadamat, Paralepa ja Uuemõisa alevikku teenindab kolm linnaliini marsruuti: 
Nr. 1	Haapsalu kesklinn – Rohuküla
Nr. 2	Haapsalu kesklinn – Uuemõisa
Nr. 3	Haapsalu siselinn – Metsa tn, vanalinn, Metsakalmistu

Haapsalu omab head bussiühendust Lääne maakonna teiste asulate ja Tallinnaga. Regiooni keskuseks kujundatava Pärnu linnaga on Haapsalul ebapiisav ühistranspordi ühendus. Lähim reisiliiklust korraldav sadam asub Haapsalust 10 km kaugusel Rohukülas. Lähim raudteejaam Riisiperes.

4.5	Kommunikatsioonid

4.5.1	Tänavavõrk
Haapsalu linna läbivad riigi põhimaantee nr. 9 Ääsmäe – Haapsalu – Rohuküla  ja riigi tugimaantee nr. 31 Haapsalu – Laiküla. Käesoleval ajal toimub transiitliiklus mööda linna läbivaid maanteid, mis suurendab liiklusintensiivsust kesklinnas.
Viimase generaalplaaniga planeeritud raudbetoonist viadukt üle raudtee on valmis ehitatud kuid kesklinna liikluskoormust leevendav ringtee piki raudteetammi Randsalust Lihula maanteeni on ehitamata.

Haapsalu linnas on liiklusmaad 87,6 ha, millest teede ja tänavate all on 71,5 ha.
Haapsalu linna tänavatevõrk on väljakujunenud, kuid enamus tänavatest on kitsad ja osaliselt kõnniteedeta. Enamus ristmikest on reguleeritud liiklusmärkidega, fooridega on reguleeritud vaid Tallinna ja Lihula mnt ristmik.
Haapsalu tänavate ja ristmike liikluskoormusest annab ülevaate OÜ Stratumi poolt läbiviidud liiklusloendus ja selle alusel koostatud ülevaade.
Liikluse kohta v t  “Haapsalu linna liiklusskeemi lahendus üldplaneeringu koosseisus” inseneribüroo Stratum, Tallinn 2005

4.5.2	Sadamad
Haapsalut ümbritsevad lahed on erakordselt madalad, nii ei ületa Tagalahe sügavus enamasti üht meetrit, Eeslaht on kohati sügavam, kuid siingi piirduvad suurimad sügavused kolme meetriga. See on põhjuseks, miks tänases Haapsalus	puudub reisi- ja kaubasadam.
Haapsalu poolsaare tipus Bürgermeistri holmi kirderannal asub ametkondlik Piirivalve sadam ja sellest piki rannikut kagu suuna endine Lääne Kaluri sadam. Täna on osa sellest sadamast kasutusel jahisadamatena. 1960datel väga hästi toiminud ja populaarsed väikepaatide sadamad Promenaadil ja Jaama oja suudmes on tänaseks likvideeritud. Kuna väikepaadi omanike arv on taas kasvamas tuleks leida uusi sobivaid kohti paadisildade ehitamiseks.
Haapsalu sadamate toimimise tagamiseks tuleb regulaarselt puhastada Väinamerest läbi Haapsalu Eeslahe holmideni ulatuvat laevateed (vt üldplaneeringu põhijoonis). 

4.5.3	Veevarustus ja kanalisatsioon

Haapsalu linnas ning linnaga piirnevates Uuemõisa, Paralepa, Kiltsi ja Valgevälja alevikes pakub üldkasutatavat vee- ja kanalisatsiooniteenust munitsipaalettevõte Haapsalu Veevärk AS (edaspidi HVV).

Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni õigusliku korraldamise, planeerimise ja arendamise aluseks on kehtiv seadusandlus, Haapsalu Linnavolikogu poolt kinnitatud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni kasutamise eeskiri (30.11.2001.a.) ning Haapsalu ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arengukava 2003-2015 (31.01.2003.a.).

Olemasolev olukord

Veevarustus
Tsentraalse veevärgi toiteks on Haapsalu linnas  (ka Uuemõisa ja Paralepa alevikus) kasutusel kaks veeladestust:
ordoviitsium-kambriumi veeladestik
kambrium-vendi veeladestik

Haapsalu põhjavee tarbevarud on kinnitatud 2020. aasta lõpuni. HVV-le on väljastatud vee erikasutusluba.

Vastavalt joogivee standardile EVS 663:1995 kuulub Haapsalu põhjavesi klassi “hea”. 
HVV teeninduspiirkonnas ning HVV omandis olevat veevõrku iseloomustavad järgmised näitajad (01.01.2005.a. seis):
puurkaevud							15 tk
sh Haapsalu linna territooriumil				13 tk
II-astme joogiveepumplad					  2 tk
sh Haapsalu linna territooriumil				  1 tk
veetorn, reservuaari maht 300 m3			 	   1 tk
veevõrgu kogupikkus (01.07.2002)				56,5 km
sh Haapsalu linna territooriumil				45,2 km
hüdrantide arv							145 tk
joogiveega varustatud elanike arv				12963 elanikku
sh Haapsalu linna territooriumil				11481 elanikku
joogiveega varustatus						95,2 %
sh Haapsalu linna territooriumil				94,6 %
pumbatud vesi (2004)						569500 m3
müüdud vesi (2004)						515700 m3
elanikkonna vee tarbimine (2004)				72 l/el.d
summaarne veetarbimine (2004)				109 l/el.d
veekadu aastas (2004)					53800 m3, e. 9,5 %

Kanalisatsioon
Haapsalu linnas on lahkvoolne kanalisatsioonisüsteem, kuid esineb üksikuid reoveetorustikuga ühendatud sadeveetorustikke ja restkaeve.

Haapsalu reoveepuhasti asub Haapsalu linnas selle ehitise tarbeks eraldatud ja aiaga piiratud territooriumil Haapsalu Tagalahe ääres. Heitvee eelvooluks on Haapsalu Tagalaht, mis kuulub praegu kehtiva jaotuse kohaselt reostustundlike veekogude hulka.

Reoveepuhastusjaamas on kasutusel mehhaaniline-, keemiline- ja bioloogiline puhastustehnoloogia.
Reoveepuhasti valmis 1997.a. 2000. aastal laiendati puhastit bioloogilise fosfori- ja lämmastikärastuse süsteemi ja liivaeraldusega. Reoveepuhasti on projekteeritud võimsusele 22000 inimekvivalenti ning on võimeline vastu võtma reovett kuni 7220 m3/ööp., mis tulevad Haapsalust, Uuemõisast ning Paralepast ja Kiltsist.

HVV teenenduspiirkonna kanalisatsioonisüsteemi iseloomustavad järgmised näitajad (01.01.2005.a. seis):
reoveepumplad					26 tk, sh HVV omandis 24 tk
sh Haapsalu linna territooriumil			20 tk, sh HVV omandis 19 tk
reoveetorustikud					56,1 km
sh Haapsalus						45,2 km		
kanalisatsiooniga varustatud elanike arv		11773 elanikku (86,4%)
sh Haapsalu linna territooriumil			10510 elanikku (86,6%)

Olemasoleva olukorra analüüs
Veevarustus
HVV-le kuuluv veevarustussüsteem on suhteliselt heas korras. 
Probleeme on järgmistes valdkondades:
joogivee omaduste parandamiseks tuleb eelkõige vähendada rauasisaldust, soovitavalt tasemeni 0,05 mg/l, mis on seatud eesmärgiks Euroopa Liidus , samuti tekitab probleeme vees segunenud gaas ja väävelvesinik (II-astme pumpla, reservuaari ja veetöötlusjaama rajamine).
süvaveepumbad töötavad otse võrku, see toob endaga kaasa pumpadele ja veetorustikele raske töörežiimi.
olemasolev veetorn ei ole küllaldane tarbimise tippude katmiseks ega tulekustutusvee mahutamiseks. HVV peaks tõsiselt kaaluma uue veetorni rajamist lähitulevikus, mis kindlustaks totaalsete elektrivarustuse häirete korral teeninduspiirkonnale ligi ühe ööpäevase reservi.
olemasoleva veevõrgu tehnilise seisukorra võib lugeda rahuldavaks. Renoveerimist ja vanade torustike väljavahetamist, uute siibrite paigaldamist, tupikühenduste likvideerimist, uute hüdrantide paigaldamist  jne vajab eelisjärjekorras veevõrgu vanalinna piirkond.
Haapsalu linnas on rida eramajadega piirkondi, kuhu tsentraalne veevõrk veel ei ulatu.

Eesmärk
Tagada aastaks 2010 vähemalt 100%-le elanikkonnast veeteenuste kättesaadavus.
Vee kvaliteet tarbija kraanis peab tulevikus vastama Euroopa Liidu direktiivile EC 98/83.

Kanalisatsioon
Vaatamata viimastel aastatel tehtud märkimisväärsetele investeeringutele Haapsalu kanalisatsioonimajandusse, ei ole kanalisatsiooniteenus veel kättesaadav kõikjal linnas.

Kui reoveepumplate võrk on heal tasemel, siis sama ei saa öelda kanalisatsioonitorustike kohta.

Palju eramaju omavad kuivkäimlaid või septikkaeve, kanalisatsioonitorustike puudumise tõttu pole võimalik korraldada nende eramajade suunamist linna puhastusseadmetele. Samas on ka liitumine uute kanalitorustikega suhteliselt loid.

4.5.4	Elektrivarustus
Haapsalu linn saab elektritoite kahe 110 kV liini kaudu, linna teenindav 110/10 kV alajaam asub Lihula mnt viadukti lähistel.
10 kV trafoalajaamu on Haapsalu linna territooriumil 75 tk. 10 kV liinid on valdavalt maakaabelliinid, madalpingevõrk kesklinna ja suurte objektide juures valdavalt maakaabelliinidena ja aedlinnade piirkonnas õhuliinidena.
Olemasolev elektrivõrkude paiknemine ja elektrivarustuse toitekindlus on hea. 

4.5.6	Tänavavalgustus

Olemasolev olukord
Haapsalu linna kõik tänavad on valgustatud v.a. Tšaikovski pst, osaliselt Väike-Viigi tn, Kiltsi tee raudtee ülesõidust Jaama sillani, Ungru tee ja Ranna tee.

Haapsalu linna tänavavalgustust iseloomustavad järgmised arvud ja näitajad :
aastane elektrienergia tarbimine (2002 a.)			1 285 936 kWh
s.h. öine elekter					  	882 526 kWh
tänavavalgustuse üldvõimsus (ilma kadudeta)		390 kW
tänavavalgustuskapp						31 tk
lülituspiirkondi							27 tk
valgustuspunktide üldarv					1 570 tk
valgustatud tänavate üldpikkus				56 km
maa-kaabliga valgustusliine					24 km
paljasjuhtmega valgustusliine					13 km
AMKA- juhtmega valgustusliine				19 km

Valgustuspunktide arv valgusallika järgi :
Na – (70 - 250 W)- 			710 tk
Hg – (250 - 400 W)- 			860 tk

Olemasoleva olukorra analüüs
Haapsalu tänavalgustuse korraldamise suurimaks puuduseks on tsentraalse juhtimiskeskuse puudumine, seega ei saa valgustust sisse ja välja lülitada ühest kohast. Tänavavalgustuse juhtimine toimub lülituspiirkondade kaupa, kasutades igas neist hämaralülitit ja programmkella. Igas lülituspiirkonnas on keskmiselt 4÷5 kappi. Seega puudub info (tagasiside), kas tänavavalgustus lülitus käskluse peale sisse , kui palju valgusteid (protsentuaalselt) põleb jne.

Olemasolevatest mastidest moodustavad puitmastid 55%. Puitmastide kuuluvus on ebaselge. Juriidiliselt kuuluvad Fortumile kõik postid, kuid nad on loobunud 50% puitmastide hooldusest juhul, kui nendelt on likvideeritud Fortumile kuuluvad õhuliinid ning nendele postidele on jäänud ainult tänavavalgustuse funktsioon.
Kaasaegsete tsingitud terasmastide osakaal on 15%, nende kasutamist piirab lisaks raha puudusele ka see, et neid saab kasutada ainult kaablivõrgu korral.
Haapsalu linn koos A&T Elektriga on võtnud suuna asendada esmajärjekorras paljasjuhtmetega õhuliinid ekspluatatsioonis ohutumate ja töökindlamate AMKA-liinide (õhukaabel) vastu. Eelistada tuleks siiski maakaabli kasutamist kui miljööd vähem rikkuvat lahendust.

Haapsalut kui mereäärset linna iseloomustab välispaigaldiste sh välisvalgustuse materjalide ja seadmete suhteliselt kiirem korrosioon. Kõik normatiivse aja ületanud valgustid, millised on korrodeerunud ja annavad vähe valgust, tuleksid seetõttu võimalikult kiiresti vahetada kaasaegsete, soovitavalt kinniste välisvalgustite vastu. Sama võimsuse juures võib tänavate valgustatus tõusta 2÷3 korda.
Valgusallikatena tuleks eelistada Na-lampe kui kõige ökonoomsemaid. Siiski ei sobi Na-lambid oma halva värviedastuse tõttu valgustama linna keskosa jalakäijate tsoone, kus tuleks eelistada teisi (elavhõbeda lambid, metall-halid lambid).
Olulist elektrienergia kulude säästu võiks saada, vähendades valgustust öisel ajal neil tänavatel kus see on võimalik. Selleks otstarbeks on kaasajal välja töötatud kahe drosseliga valgustid, kus öisel ajal lülitatakse lamp tööle teise drosseliga, mis vähendab lambi poolt antavat valgust ja tarbitavat võimsust.
Soovitud lahendus:
Perspektiivselt tuleks üle minna Tallinna linnas kasutatavale välisvalgustuse kaugjuhtimissüsteemile läbi GSM võrgu, mis K-H Energia-Konsult andmetel annab märgatava säästu ning tõstab süsteemi töökindlust.

Haapsalu linna tänavavalgustust hooldab firma A&T Elekter, korraldab ja kontrollib Haapsalu Linnavalitsus.

4.5.7	Soojavarustus
Põhiline soojusenergia tootja Haapsalu linna hoonete kütteks ja sooja vee valmistamiseks on AS Eraküte Haapsalu osakonnale kuuluv keskkatlamaja (Niine tn. 34). Lisaks keskkatlamajale on Haapsalus rida väikeseid lokaalseid katlamaju, mis oma võimsuselt ja kuuluvuselt on väga erinevad ning kasutavad erinevat kütust.
keskkatlamaja installeeritud  võimsus on 37MW ja talvine maksimaalne tarbimine 28 MW. Katlamaja töötab hakkepuidul, vajadusel kasutatakse ka rasket kütteõli. Katlamaja töötab temperatuurigraafikuga 950-700C.
Soojusvõrkusid katlamajast on rajatud umbes 16,5 km, millest viiendik on rekonstrueerimise käigus välja vahetatud eelisoleeritud torustike vastu. Ülejäänud torustikud on põhiliselt raudbetoonist kanalites, paigutatud 20-30 aastat tagasi ning nende seisukord on rahuldav.
Soojusvõrguga on ühendatud põhiline osa linna suurematest hoonetest ning ka üksikud pereelamud. Katlamaja teenust kasutab 50-55% linna elanikkonnast.
Linna elurajoonides kasutatakse maa-alust ning vähesel määral ka maapealset paigaldust (madalatel ja kõrgetel tugedel). Soojussõlmedest on käesolevaks ajaks 90% rekonstrueeritud segamissõlmedeks või rajatud uued automatiseeritud soojussõlmed. Soojusmõõtjad on kõikides soojussõlmedes.

4.5.8	Sidevarustus
Haapsalu linnas pakuvad üldkasutatavaid sideteenuseid (telefon+andmeside) põhiliselt 2 operaatorfirmat : Elion Ettevõtted AS, Norby ja Telset.
Põhivõrk (telefonijaamad ja sidekanalisatsioon) kuuluvad Elion Ettevõtted AS-le.
Haapsalu linnas on võimalik kasutada järgmisi mobiilsidevõrke: EMT, Elisa ja Tele2.
Kaabellevifirmadest pakub teleprogrammide vastuvõttu üle kaabelvõrgu Telset AS.

Sideliinidena kasutatakse maakaabelliine (osaliselt sidekanalisatsioonis) ja õhuliine.
Haapsalut läbib fiiberoptiline kaugsideliin ka jaamadevahelised ühendused toimivad üle optiliste sideliinide.