ÜLDPLANEERING

5.1	Haapsalu linna visioon ja arengusuunad

Soovitud ja tõenäoline olukord
Kuurordisuundumus
    traditsioonid
    kultuuriüritused
    konverentside korraldamine
    sanatoorium, spa-hotellid
    sport
    meri ja loodus

Elukeskkond
   turvaline
   tervislik

Ettevõtluskeskkond
   mitmekülgne ja tasakaalustatud
   hea teeninduskeskkond
   kliendisõbralik 
   Uuemõisa, Paralepa liitumine Haapsalu          linnaga (lisandub territoriaalseid võimalusi ettevõtluse arenguks)	Mittesoovitud aga tõenäoline olukord
Aktiivsuse kadu
Vähene ettevõtluse areng (uusi ettevõtteid ei ole viimasel ajal loodud)
Elanike arvu vähenemine
Elanike vananemine, sotsiaaltoetuse koormuse kasv
Haapsalu kui maakonna keskuse rolli vähenemine (Eesti regioonistumine)
Mere taganemine, lahe kinnikasvamine
	
Soovitud aga mittetõenäoline olukord
Turismi hooaja pikendamine
Noored jäävad Haapsallu ja leiavad siin sobivat tööd
Töö tasuvuse (tootlikkuse) kasv
	Mittesoovitud ja mittetõenäoline olukord
Olemasoleva positiivse imago kadu, selle mitte kasutamine või sellele vastu töötamine

•	Sajanditega kujunenud, Haapsalule ainuomase linnaruumi identiteedi, looduse ja tehiskeskkonna harmoonia säilitamine ja traditsioone arvestav arendamine;
•	Ettevõtluskeskkonna aktiviseerimise toetamine;
•	Ettevõtjate kaasamine linna arendamisse;
•	Elanikele võimaldatavate sotsiaalteenuste mitmekesistamine;
•	Sotsiaalsete tugiprogrammide loomine ja arendamine;
•	Kompleksse terviseteenuse pakkumine linnas
•	Linnaelanike ja linna tervise parendamine;
•	Sotsiaal-, spordi- ja haridusasutuste infrastruktuuri jätkusuutlikkuse tagamine;
•	Linna hariduselu kaasajastamine ja optimeerimine;
•	Haridussüsteemi tugistruktuuride arendamine 
•	Noorsootöö korrastamine ja mitmekesistamine;
•	Kultuurielu süsteemne ja koordineeritud arendamine;
•	Linna spordielu korrastamine ja mitmekesistamine;
•	Linnaliikluse ja liikumisvõimaluste parandamine;
•	Ajaloolise, kultuuri- ja miljööväärtusliku arhitektuuri säilitamine;
•	Looduskeskkonna säilitamine ja prügimajanduse arendamine;
•	Linnavalitsuse haldussuutlikkuse tõstmine.

5.2	Haapsalu arengupiirkonnad
Arenguvisioonis sõnastatud eesmärkide sidumiseks linna füüsilise keskkonnaga ning loogiliste planeeringulahenduste leidmiseks jaotati linn sarnaste arengueelduste ja kujunemislooga piirkondadeks.
Haapsalu piirkondadeks jagunemist illustreerib lisatud joonis nr 5).

1. Holmid
	Krimmi holm
	Bürgermeisteri holm
	Suurholm, Veski viik
	Vasikaholm, Kastinina
2. Vanalinn
3. Kesklinn 
5. Segahoonestusega vanemad elamurajoonid
6. Korterelamupiirkonnad
7. Tööstusmaa
8. Troi ja Linna raba
9. Paralepa (puhke- ja virgestusmaa)

Piirkondade ruumilised arenguvisioonid

Krimmi holm
Soovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleemid	
Tagatud juurdepääs holmi tippu
Rannapuiestee piki Suure viigi kallast, park holmi tipus
Elamud 
Avalik-ühiskondlikud objektid
Vaateplatvormiks kohandatud veetorn 
Paadisillad
Hoonestuse kavandamine arhitektuurivõistluse kaudu
Paekivi paljand eksponeeritud 
Ranniku ehituskeeluvööndi vähendamine	Suletud tootmisterritoorium Olemasoleva tööstusmaastiku säilimine
Uushoonestus kõrgusega üle 3x 
	Rannaga seotud piirangute täpsustamine 
19. saj ehitatud Sadamaaida taastamine
Kallasrada
Üleujutusoht ja rüsijää

Bürgermeisteri holmSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Rannapuiestee ja park holmi tipus Elamud
Paadi- ja jahisadamad
Meresõidukite tankla
Mudasadam
Detailplaneeringu realiseerimine
	Korruselamud kõrgusega üle 3x	Riigikaitse maaala vähendamine
Väikese viigi süvendamisel siia veetud täitepinnase heakorrastamine	

Suurholm, Veskiviigi ümbrusSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Korrastatud tänavavõrk 
Sadamad
Elamud
Hotellid
Meresõidukite teenindus
Kalasadam
Rannapuiestee
Veskiviigi detailplaneeringu realiseerimine
Ehituskeelu piirkonna vähendamine	Tootmise laienemine	Tootmisettevõtted ja nendega kaasnev transpordiprobleem
Tootmisettevõtete ümberstruktureerimine

Vasikaholm, KastininaSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Ranna arendamine
Detailplaneeringu realiseerimine
Haljastuse rajamine
Kergliiklusteed
Ehituskeelu piirkonna vähendamine (vastavusse viimine tegeliku olukorraga)	Supelranna poolse piirkonna hoonestamine
Merevaadete piiramine kõrghaljastuse või hoonestusega	Üleujutusoht ja rüsijää	

VanalinnSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Krahviaia ja promenaadi ühendamine ühtseks pargialaks 
Ajaloolise hoonestuse säilimine ja korrastamine
Linnusekompleksi arendamine
Vallikraavi taastamine
Äride säilimine
Korrastatud liiklusskeem
Ehituskeelu piirkonna vähendamine (vastavusse viimine tegeliku olukorraga)	Ebasobivad ehitusmaterjalid
Ajalooliste kinnistupiiride muutmine
Püsielanikkonna vähenemine
Korruselamud
	Ajaloolise kivisillutise taastamine
Linnust ümbritseva jalgtee rajamine	

KesklinnSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Atraktiivne kesklinn
Parklaprobleemi lahendamine: maaalune parkimine või parkimismaja
Vana kalmistu säilimine
Keskuse teemaplaneering
“Suure augu” hoonestamine
Saabuvate busside paviljon 
Jaama tänava kujunemine äritänavaks
Niine tänava (Jalaka tn ja Haava tn vahel) äärsete ärimaade arendus	Transiitliiklus
Haljasalade vähenemine	Parkimine
Hoonestuskõrgus	

Segahoonestusega vanemad elamurajoonidSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Pereelamute ja korruselamute maade selge piiritlemine
Lepa pargi taguse arendamine (elamud, spordiväljak)
Kase ja Lepa tänavate ühendamine
Haava põiktänava, roostiku, puhastusseadmete, Randsalu oja, Lepa ja Sambla tänavate vahelise ala arendus 
Endise naftabaasi ja teraviljakombinaadi maaalade arendus	Jalaka tn. garaažide säilimine
Korruselamute ehitamine pereelamute vahele
Korruselamud kõrgusega üle 5x 
	Haava ja Jalaka tn. garaažide edasine saatus

KorterelamupiirkonnadSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Kastani tänava kortermajade kvartali laiendamine 
Krundid sotsiaalkorterite ehitamiseks
Tallinna mnt ja Tamme tn ristmiku väljaehitamine
Randsalu liiklussõlme väljaehitamine
Haapsalu ringtee rajamine Randsalust Kiltsi teeni	Rohealade vähenemine
Olemasoleva hoonestuse tihendamine
	Tamme tn. garaažid
Kastani tänava ümbruse männimetsa koormustaluvus
Veoautode ja busside parkimine	

TööstusmaaSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Tööstuse arendamiseks vajalike maade reserveerimine
Juhtfunktsioonid äri- ja tootmismaad
Veoautode ja busside parkla  endise autobaasi territooriumil
Päästeteenistuse väljasõit kavandatud ümbersõidutänavale 
Kergliiklustee Kastani tänavalt Lihula maanteele
Vahtra tn ja Tööstuse tn ühendamine	Veehaarde kahjustamine	Veehaarde ulatus	

Troi ja Linna rabaSoovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Kalmistu laiendus
Kalmistule krematooriumi ja uue kabeli rajamine
Lemmikloomade matmispaik
Looduslik metsa- ja rabamaastik terviseradadega	Uued elamukvartalid
Veehaarde kahjustamine	Olmejäätmete viimine metsa	

Paralepa (rand ja metsamaa) Soovitud olukord	Mittesoovitud olukord	Probleem	
Terviklikult kaitsemets
Puhkealad
Supelrand
Puhketeenust pakkuvad ärid
Tervisekeskused, hotellid, kämping
Paadisild
Tervisrajad – suusarajad
Ürituste plats
Telkimisplatsid, karavani parkla
Kergliiklusteed
Rannaga seotud piirangute täpsustamine
Parkla	Tööstus
Elamud
Kaubanduskeskused
Lageraie	Mootorpaatide liiklus Paralepa lahel

5.3	Rahvastik
Üldplaneeringu koostamise käigus on analüüsitud Haapsalu elanikkonna kujunemist ja hetkeolukorda. Linna arenguvõimaluste täpsustamiseks ja tegevuskavade koostamiseks on vaja  koostada rahvastiku prognoos.

5.4	Haapsalu linna maakasutusstrateegia
Üldplaneeringus mõistetakse linna maa (k a  veeala) all Haapsalu administratiivpiires olevat territooriumi.
Maakasutusstrateegia all mõeldakse siin maade üldisi arengusuundi ja kasutuspõhimõtteid – juhtfunktsioone. 
Üldplaneeringu põhiteljena sõnastatud maakasutusstrateegia kätkeb endas kokkulepet, kuidas Haapsalu linna territooriumil edasi areneda. Tekstina esitatud maakasutusstrateegia kajastub üldplaneeringu põhijoonisel, mis esitleb linna maade juhtfunktsioone. Joonisel on eristatavad olemasolevad säilivad ja planeeritud (muudetud) sihtotstarbega maad. Tekstina esitatud maakasutustrateegia ja graafiline üldplaan on oma mõjult erinevad. Üldplaneeringu realiseerumise seisukohalt on olulisem kinni pidada tekstina esitatud maakasutustrateegiast, üldplaneeringu põhijoonisel esitatud erinevate maa-alade juhtfunktsioonidest võib planeeringu realiseerimise käigus ette tulla väiksemaid muudatusi (vaata lähemalt ptk nr 5.6 Maade reserveerimine Haapsalu linn üldplaneeringus)
Maakasutustrateegiast kinnipidamine on heaks indikaatoriks üldplaneeringu printsiipide jätkuvast toimimisest. Kui arendustegevus Haapsalu linnas ei taha enam hästi kokku sobida siin sõnastatud maakasutusstrateegiaga, siis on ilmselt aeg algatada uue üldplaneeringu koostamine.

Üldplaneeringu maakasutusstrateegia paremaks selgitamiseks erinevad põhijoonisel kasutatud tingmärgid ja tähttähistused riigi maakatastri poolt kasutatavatest tähistest. Üldplaneeringu joonisel juhtfunktsiooni tähttähisele lisatud number näitab maksimaalselt lubatud korruste arvu. Numbri puudumisel on lubatud maksimaalseks korruselisuseks 2. Joonisel olevate tähiste ja katastritähiste omavahelist seost iseloomustab järgnev tabel.

Tabel nr 4 . Maakasutuse sihtotstarbed
Üldplaneering	Kataster	
tähis	Maakasutuse juhtfunktsioon	tähis	Katastriüksuse sihtotstarve	
A	Valitsus- ja ametiasutuste ning üldkasutatavate hoonete maa	Ü	Sotsiaalmaa	
HP	Pargid, parkmets			
EV	Pere- ja ridaelamute maa	E	Elamumaa	
EK	Korterelamute maa			
HM	Mets	M	Maatulundusmaa	
HR	Looduslik haljasmaa/roostik			
PP	Spordi- ja puhkerajatiste maa	Ü	Sotsiaalmaa	
PR	Avaliku supelranna maa			
K	Kalmistute maa			
B	Kaubandus-, teenindus- ja büroohoonete maa	Ä	Ärimaa	
Bp	Turismiäri maa (spa-hotellid, kämpingud jms)			
LS	Sadamate maa	T	Tootmismaa	
T	Tootmismaa			
O	Tehnoehitiste maa			
	Teemaa	L	Transpordimaa	
LR	Raudteejaama maa			
R	Riigikaitse maa	R	Riigikaitse maa	

Erinevate maakasutuse juhtfunktsioonidega maade arendamise eesmärgid:
Väikeelamute maad
•	Rahuliku ja turvalise elukeskkonna säilitamine ja arendamine
•	Elukeskkonna kvaliteedi parandamine elukohalähiste rekreatsioonialade kavandamisega
•	Elamupiirkondade ja linnalähiste puhkemaastike vahelise kergliiklusteede võrgu arendamine 
•	Miljööväärtuslike elamualade säilitamine ja korrastamine.
•	Elamualade mitmekesistamine elamumaale kuni 10% äri- või ühiskondlike hoonete maa kõrvalsihtotstarbe lubamisega 
•	Korterelamute ehitamine väikeelamute maadele ei ole aktsepteeritav

Korruselamute maa
•	Rahuliku ja turvalise elukeskkonna säilitamine ja arendamine
•	Elukeskkonna kvaliteedi parandamine elukohalähiste rekreatsioonialade arendamisega
•	Korruselamute maadel on lubatud kuni 10% ärimaa kõrvalsihtotstarve
•	Korruselamu krundil tuleb tagada maja elanikele kuuluvate autode parkimiskohad.
•	Korruselamute kruntidel säilitada maksimaalselt olemasolev kõrghaljastus

Ühiskondlike hoonete maad
•	Nii jalakäijate kui autode hea juurdepääs
•	Piisavad parkimisvõimalused
•	Selgelt piiritletud oma krunt (eriti koolide-lasteaedade juures)
•	Turvalised ühendusteed elamupiirkondadega

Ärimaad
•	Paiknemine põhiliste ühendusteede lõikumiskohtade läheduses
•	Asukoht suurema elanikkonna kontsentratsiooniga alade lähedal
•	Piisavad parkimisvõimalused 
Posti tn, Tallinna ja Lihula mnt ristmiku piirkonnas asuva Haapsalu keskuse arendamine atraktiivse linnaruumiga kaasaegseks linnasüdameks. Täpsustamaks keskuse hoonestustingimusi ja detailsemat tsoneeringut on üldplaneeringus määratletud teemaplaneeringut nõudev ala
Vanalinna ajaloolise äritänava – Karja-Posti tänava, miljööd arvestav arendamine. Soositud on äritegevus, millega ei kaasne vanalinna liikluskoormuse kasv.

Tootmismaad
Kompaktne, elamupiirkondadest kõrghaljastusega piisavalt eraldatud ala
Hea ühendus elamupiirkondadega
Hea ligipääsetavus rasketranspordile
Hea varustatus kommunikatsioonidega
Planeeritud raudtee lähedus 
Tootmise laiendamiseks vajaliku vaba maa olemasolu
Keskkonda mõjutava ettevõtluse ümberstruktureerimine looduskaunites kohtades ning elamualade lähedal – holmidel ja Paralepas

Liiklusmaa 
Linna liiklusskeem v t peatükk Liiklus
Liikluskoormuse vähendamine kesklinnas, uue põhitänava väljaehitamine (Randsalu-Lihula mnt viadukt-Kiltsi tee) 
Raudtee taastamiseks vajaliku maa reserveerimine
Oluliste liiklussõlmede arendamine (viadukt, Kuuse-Tallinna mnt ristmik, Randsalu ristmik (Ridala vald), kavandatud ümbersõidutänava ja Kiltsi tee ristmik, Männiku ja Kiltsi tee ristmik)
Parkimisalad, -majad

Puhke- ja virgestusalad  
Alade klassifikatsioon (parkmets, pargid, spordiplatsid, laste mänguväljakud)
Puhke- ja virgestusalade hea ühendus elamupiirkondadega
Alasid ühendav kergliiklusteede võrk
Linna roheliste alade võrgustiku moodustamine, omavahel seotud parkide vöönd piki randa
Laste mänguväljakute ja virgestusalade planeerimisel on arvestatud Stockholmis ilmunud käsiraamatu “Fysisk planering” toodud soovitustega (vt lisatud tabel)

Tabel nr  5  . Mängu- ja virgestusalade soovituslikud suurused
Ala liik	Pindala m2	Dimensio-neerimine	Elanikku ala /väljaku kohta	Kaugus krt	Selgitus	
Väikelaste mänguplats	150 – 200	u 5 m2/krt	50 last	50	Peaks olema iga kortermaja juures	
Kvartali mänguplats	1500 – 2000	u 12 m2/krt	200 last	200		
Piirkondlik mängupark	6000	5 m2/krt	1500 last	500		
Palliplats	1000	2 – 3 m2 krt		500	Võib olla mängupargi koosseisus	
Staadion	1,6 ha – 6 ha	3 m2/el		1500		
Tenniseplats	1300 – 1800	1 m2/el	1000 – 1500	-		
Looduspark	-	15 – 40 m2/el	-	-		

Veealad 
Haapsalut ümbritsevate lahtede ranniku avatus, juurdepääsu tagamine rannale kogu pikkuses
Veeliikluseks kasutatavate veealade tähistamine, tagamaks veel liiklejate ja suplejate ohutust
Tagalahes asuva mudamaardla kaitstus
Tagalahe ja viikide vohavast veetaimestikust puhastamine
Roostike hooldamine, nende perioodiline niitmine
Talitee Noarootsi ja Vormsile 

Tehnoehitiste maad
Normide kohaste kaitsevööndite tagatus
Optimaalne asukoht tarbijate suhtes
Väikeste tehnorajatiste (alajaamad, pumplad jms) paiknemine haljasaladel
Rajatiste ümbritsevasse keskkonda sobiv välimus

Kalmistud
Kesklinnas asuva kalmistu kujundamine parkkalmistuks, lubatud urnimatused
Metsakalmistu teedevõrgu korrastamine, uue kabeli ehitamine
Metsakalmistu kuivendamine

5.5	Haapsalu üldplaani neli olulisemat printsiipi ja muutuspiirkonda
Piirkondade paiknemist iseloomustab joonis nr 7 ”Põhilised muutuspiirkonnad ja liiklusskeem”.

Liikluskoormuse hajutamine
Hajutamaks liigselt Haapsalu kesklinna koormava liikluse mahtu on üldplaneeringus kavandatud uue ümbersõidutee (magistraaltänava) rajamine piki raudteetammi linnapoolset külge Randsalust Lihula mnt viaduktini ning sealt edasi piki endise naftabaasi raudteeharu kuni Kiltsi teeni, ristmikult saab jätkata kas Rohuküla või Paralepa ranna suunas. Esimene lõik sellest tänavast oli kavandatud ka linna 1986.a generaalplaanis. Lahenduse plussiks on tulevase teetrassi lihtne ja loogiline kulg linna idapiirilt Paralepani. Hõlbustub väljasõit Päästeameti keskusest ja ligipääs Paralepa supelrannale ning Haapsalu ajaloolise raudteejaama ansamblile. Valitud lahenduse miinuseks on tema osaline kulg piki olemasolevat raudteed ja raudteejaama ansambli mõtteline jagamine kaheks, ansambli visuaalne terviklikkus säilib. 
Alternatiivina kaaluti nn suure ümbersõidu kava (Võnnu tee – Espre – Valgevälja), selle puuduseks on liikluse liigne eemale juhtimine linnast ja trassi pikkus, sellest tulenevalt on oht, et autojuhid ei võta  uut liiklusskeemi omaks ja jätkavad läbisõitu linnast. Pika ringtee ehitamine avaldab olulist keskkonnamõju Haapsalut ümbritsevatele madalatele märgaladele. Teine alternatiiv oleks välja ehitada Randsalu – Lihula mnt vaheline teelõik ja jätkata sealt edasi piki Lihula mnt ja Männiku teed. Selle variandi eeliseks on tema suhteliselt väike maksumus ja minimaalne mõju olemasolevale raudteetammile. Trassi keerukusest lähtuvalt on ohuks, et ka seda varianti ei võeta liiklejate poolt omaks.
Üldplaanis on reserveeritud maa Tallinn – Haapsalu raudtee taastamiseks, rajatav raudtee kulgeks Haapsalus piki olemasolevat trassi  kuni Lihula mnt viaduktini, sellest edelasse on kavandatud koht uuele raudteejaamale. Jaam asub linna sisenevate teede sõlmpunktis, selle lähiümbruses elab suur osa haapsallastest (vt elanikkonna paiknemise kaart, joon nr ). Uue jaama rajamine võimaldab säilitada kultuurimälestisena kaitse all oleva vana raudteejaama esialgsel kujul kuna vana perrooni kõrgus ei vasta tänapäeva vagunite kõrgustele ning tooks kaasa perrooni ümberehitamise.  Raudtee kulg võimaldab raudtee kaubaveo korraldamist külgnevas Tööstuse tn ettevõtluspiirkonnas.

Paralepa arengupiirkond
Paralepa supelranna ja Jaama oja vaheline maa moodustab üldplaneeringu kohaselt tunnetusliku terviku Õhtu kalda pargivööndiga. Paralepa puhkemajandusliku ettevõtluspiirkonna teljeks on kavandatud Haapsalu uue ringtee pikendus kuni supelranna parklani, tee kulgeks piki olemasolevat sihti. Tänase linnakeskuse ja planeeritava Paralepa arengupiirkonna ühendustee kulgeks paralleelsena Jaama oja sillalt algava jalgteega. Sellest teest lõuna poole, kummalegi poole ringtee pikendust on kavandatud ärimaad puhkemajanduslike ettevõtete tarbeks. Ärimaa kruntidel tuleb säilitada väärtuslikum osa olemasolevast kõrghaljastusest, krundi täisehituse protsent ei tohi ületada 30% ja kavandatava hoonestuse kõrgus kolme kuni viit korrust. Uute teede ja Paralepa piirkonna arendamise tulemusena peaks Kiltsi tee ja uue ringtee ristmiku ümbrusse kujunema piirkonna ärikeskus, keskuse krundid on mitmeotstarbelised (Ä, E, Ü).
Haapsalu kuurordi edasiarendamiseks puudub Paralepa kõrval arvestatav alternatiiv. Traditsioonilised kuurordi alad holmide ja vanalinna piirkonnas on ammendatud, nende edasiarendamine saab toimuda vaid olemasoleva keskkonna korrastamise kaudu. Paralepa arendamise ohuks on liigne kontrast Paralepa parkmetsa ja uushoonestuse vahel. Kuid samas on Paralepa parkmets igati sobiv naaber puhkeasutustele. Ehitiste kavandamisel tuleb arvestada raskete ehitusgeoloogiliste tingimustega (vesiliiv, savi) ja mere poolt ähvardava üleujutusohuga.
Üldplaneering näeb Paralepa parkmetsa, Eeslahe, Jaama oja ja Kiltsi tee vahelist ala (k a end naftabaasi territoorium) Haapsalule olulise arengusektorina.
 
Holmide avamine
Haapsalu loodetipu meremaastiku avamine linnarahvale oli üheks eesmärgiks ka linna 1986. a generaalplaanis. Sama põhimõtet on jätkatud käesolevas töös. Nii Krimmi kui Bürgermeistri holmi tippu on kavandatud haljasalad, mis Suurt viiki ümbritsevate kaldapuiesteede kaudu on ühenduses juba olemasolevate pargialadega. Enamus endistest tööstusettevõtete kruntidest on planeeritud elamumaaks, tootmisotstarbelised krundid säilivad endise Lääne Kaluri tootmismaal Suur-holmi kirderannal. Uue-sadama kant, Suur-holmi kirdekallas ja osaliselt ka Bürgermeistri holmi Suure viigi poolne rand on kavandatud sadamate tarbeks. Holmidele on kavandatud nii väikeelamute kui korruselamute maid, kavandatavate hoonete kõrgus ei tohiks ületada kolme korrust.

Pargivöönd piki randa
Haapsalu teeb teiste Eesti linnade hulgas eriliseks tema asend sügavalt merre ulatuval poolsaarel. Maalilised mererannad pakuvad häid puhkevõimalusi. Nii ongi Haapsalu kuurordi  areng käinud koos kaldapuiesteede – promenaadide kujundamisega. Üldplaneeringus on üheks olulisemaks ideeks ümbritseda linn puiesteede pärjaga, mis saab alguse Uuemõisa mõisa taguselt rannaalalt (tulevane väikeelamute piirkond) kulgeb piki olemasolevat teetammi puhastusseadmete juurde ja sealt edasi Aafrika rannani. Rannapargid on Vee tn äärde rajatava väikese haljasala kaudu kavas ühendada Lossipargi ja Krahviaiaga ühtseks võrgustikuks. Rannaparkide vöönd jätkub Promenaadi ja edasi viikide äärsete puiesteedega. Maad uute parkide rajamiseks on reserveeritud holmide tippu, Lahe tn edelaserva täidetud maale ning Õhtu kalda roostikualale. Parkide vööndi lõpetab Paralepa supelrand, millele järgneb looduslik Paralepa parkmets. 
Rannaparkide vööndi siin kavandatud kujul väljaehitamise negatiivseks mõjuks on roostikuala likvideerimine ja seega veelindude pesitsusvõimaluste vähenemine Õhtu kaldal. Roostikud säilivad Tagalahe äärsel rannal. Positiivseks mõjuks on kevadistest roostiku põlengutest lähtuva tuleohu vähenemine, Tagalahe äärsete elamupiirkondade tuleohtu aitab leevendada roostiku ja elamumaade vahele rajatav haljasala.

5.6	Maade reserveerimine Haapsalu linna üldplaneeringus

Üldplaneeringu põhiülesanne on määratleda Haapsalu ruumilised arengusuunad. Selleks analüüsiti linna nii loodus- kui  tehiskeskkonna eeldusi ja võimalusi, aga samuti andmeid haapsallaste elu- ning töökohtade paiknemisest. Maade reserveerimisel arvestati üldplaneeringu protsessi käigus linnaelanike poolt tehtud ettepanekutega. Nii talitades püüti kujundada Haapsalu linnaruumi edasine areng, mis maksimaalselt arvestaks siinsete ressurssidega, kasutaks neid säästlikult ja tagaks tasakaalustatud arengu järgneval kümnel aastal.
Maade reserveerimise seisukohalt on kaardistatud terve linna territoorium. Sellest vaatekohast võib linna territooriumi jagada kaheks:
Maa on reserveeritud kasutamiseks jätkuvalt vaid olemasoleval sihtotstarbel
Maa on reserveeritud kasutamiseks muuks maakasutuse eesmärgiks kui praegu

Juhul kui üldplaneeringus on muudetud maakasutuse sihtotstarvet ei tähenda see kohest maaüksuste sihtotstarbe muutmist, vaid seda, et maa-alad on reserveeritud üldplaneeringus märgitud otstarbeks.  Maaomanik saab maad kasutada praegusel sihtotstarbel ja funktsioonil seni, kuni ta seda soovib või kasutusele võtta üldplaneeringus reserveeritud sihtotstarbel, kui see erineb olemasolevast, läbi detailplaneeringu. Kui maad soovib kasutada planeeringus reserveeritud funktsioonil keegi teine, kui maaomanik ise, tuleb tal maa praeguselt maaomanikult ära osta. Reaalne arendus- ja ehitustegevus toimub Haapsalu linnas läbi detailplaneeringute. Arendustegevusel (detailplaneeringutes) on kohustuslik arvestada üldplaneeringuga kehtestatud arengusuundadega (reserveeritud maakasutuse sihtotstarbed). Üldplaneeringu või detailplaneeringu elluviimiseks on võimalik kasutada kinnisasja sundvõõrandamist, s t kinnisasja võõrandamine omaniku nõusolekuta üldistes huvides õiglase ja kohese hüvitamise eest Kinnisasja sundvõõrandamise seaduses ettenähtud alustel.
Üldplaneeringus on püütud leida maade otstarbekaimad ja sobivaimad kasutusviisid realiseerimaks Haapsalu üldisi arengueesmärke. Üldplaneeringuga ei muudeta oluliselt Haapsalu linnas väljakujunenud asustuse ja kommunikatsioonide põhisuundi. Linna keskuses, holmidel ja Paralepa arenduspiirkonnas on osale maadele planeeritud üheaegselt mitu sihtotstarvet. Sellisel juhul ei ole täpsustatud sihtotstarvete protsentuaalset jaotust, alasid käsitlevates tulevastes detailplaneeringutes on aktsepteeritud kõik märgitud sihtotstarbed.  Ülejäänud maadel on aktsepteeritud juhtfunktsioonist kõrvalekaldumine 10% ulatuses üldplaneeringus märgitust, Juhtfunktsioonist kõrvalekaldumise puhul on arvestatud kvartali pinda tervikuna. 

Tabel nr  6  . Juhtfunktsioon ja kõrvalsihtotstarve
Juhtfunktsioon
	Kõrvalsihtotstarve	
	Väikeelamumaa	Korterelamumaa	Ärimaa	Sotsiaalmaa	Puhkemajanduslik ärimaa	Tootmismaa	Transpordimaa	
Väikeelamumaa (EV)			x	x	x			
Korterelamumaa (EK)			x	x				
Ärimaa (B)		x			x			
Sotsiaalmaa (ühiskondlike hoonete maa) (A)			x		x			
Üldmaa (haljasalad, pargid, parkmets, HM) 	x		x		x		x	
Maatulundusmaa (mets, raba, roostik, HM)			x		x		x	
Tootmismaa (T)			x				x	
Transpordimaa			x					

Põhilised muudatused olemasolevas maakasutuses on planeeritud kahte piirkonda: holmidele ja Paraleppa.  Holmidel asunud tootmismaa on enamasti reserveeritud elamuehituse tarbeks. Suuremad maatükid elamuehituse tarbeks on reserveeritud ka Paraleppa ja Kastani tn idapoolsesse ossa. Kuurordiehitiste arengualana on üldplaneeringus reserveeritud maad Paraleppa. Tootmisettevõtted on juba täna varasemate planeeringute tulemusel koondunud Lihula mnt – Tööstuse tn kanti. Sinna on planeeritud ka tootmismaa reserv. Üldplaneeringus on arvestatud territoriaalsete võimalustega arendada ettevõtlust Haapsaluga külgnevates Paralepa ja Uuemõisa alevikus (Ridala vald). Tootmismaad paiknevad piisavalt eraldatuna elamupiirkondadest.
Maade reserveerimisel arvestati vajadusega teha muudatusi Haapsalu liiklusskeemis. Reserveeritud on maad uue ümbersõidutänava ja kergliiklusteede tarbeks.
Üldplaneeringuga ei muudeta oluliselt väljakujunenud linnaplaani mustrit. Linnaosade omapära säilitamist ja seda toetavat arendustegevust käsitletaks üldplaneeringu miljööväärtusi käsitlevas peatükis.

5.6.1	Elu- ja sotsiaalkeskkond 

Elamumaad
Haapsalu linnas napib tühje, elamuehituseks sobilikke maid. Seega saab elamuehituse areng toimuda eelkõige olemasolevate elamupiirkondade või muul otstarbel kasutusel olnud maade  ümberplaneerimise kaudu. Olemasolevate elamupiirkondade ümberplaneerimist ei ole üldplaneeringus kavandatud, küll on planeeritud arendada elamualadeks tegevuse lõpetanud tööstusettevõtete maad. Üldplaneeringus on arvestatud võimalusega võtta elamumaadena kasutusele sobilikud alad Haapsaluga külgnevais Paralepa ning Uuemõisa alevikus. Paralepa ja Uuemõisa moodustavad Haapsaluga ühtse linnaehitusliku ruumi.
Elamuehituseks maade reserveerimisel ja tingimuste määratlemisel (elamu liik, korruselisus) on arvestatud väljakujunenud asustusmustriga. Üldplaneeringus on püütud vältida eri elamutüüpidega (kortermajad, pereelamud)  alade segunemist.
Suuremad üldplaneeringus elamute tarbeks reserveeritud maad asuvad:
Krimmi holmil						-	orienteeruv krt arv 150
Bürgermeistri ja Suur-holmil				-	orienteeruv krt arv 200
Paralepa piirkonnas
(endise naftabaasi ja teraviljakombinaadi maadel)	-	orienteeruv krt arv 150
Kastani tänava piirkonnas				-	orienteeruv krt arv 450
Sotsiaalkorteritega elamutele on reserveeritud maa Kastani tn piirkonnas ja Paralepas.
Uute elamupiirkondade planeerimisel peab nendega kaasnema piisav puhke- ja virgestusalade arendamine. Nende alade soovituslikud suurused on toodud Üldplaneeringu  alapunktis 5.4 Haapsalu linna maakasutusstrateegia, tabel nr  .
Tehnovõrkude väljaarendamine elamualadel toimub koostöös arendaja ja võrkude valdajaga.

Keskkonnamõjud
Elamumaade arendamine on üldiselt neutraalse või positiivse keskkonnamõjuga, kuna säilitatakse olemasolev asustusstruktuur ning ei hõlvata olulisel määral uusi alasi. Seoses tööstusettevõtete likvideerimisega holmidel ja Paralepas ning sinna elamumaade planeerimisega kaasneb nende alade üldise keskkonnaseisundi parenemine. Elamute välja ehitamisel tuleb tagada nende keskkonnanõuetele vastavus ja võimalike negatiivsete keskkonnamõjude leevendamine (ühisveevärk, kaugküte, liikluslahendus). Kastani tn äärde uute kortermajade ehitamisega kaasneb oht ületada külgnevate metsaalade koormustaluvus, selle leevendamiseks tuleks planeerida rohealale piisavalt jalgteid ja ettevalmistatud puhkeplatse, metsaala tuleb regulaarselt hooldada. 
Miljööväärtuslikel hoonestusaladel tuleb vältida sinna kavandatavate uusehituste või olemasolevate majade ümberehitamisega kaasnevaid negatiivseid mõjusid (näiteks ebasobivad remondi- ja ehitusmaterjalid, ebasobiv arhitektuurne lahendus jms). 
Elamualade arendamisel tuleb detailplaneeringu staadiumis igakordselt otsustada konkreetse detailplaneeringu keskkonnamõju hindamise vajadus.
Haridusasutused
Haapsalus tegutsevate koolidel ja lasteaedadel on enamasti piisava suurusega krundid. Ebapiisava suurusega on sanatoorse internaatkooli krunt vanalinna põhjaservas. Kuna kool hõlmab terve kvartali ei ole tema maaala suurendamine sellel kohal võimalik. Krundi ebapiisavust leevendab naabruses asuv Promenaad.  Üldplaneeringus on reserveeritud täiendavaid alasid lasteaedade laiendamiseks. 

Keskkonnamõjud
Haridusasutuste paigutuses ei ole üldplaneeringus tehtud olulisi muudatusi, nende mõju looduskeskkonnale on neutraalne. Oluline keskkonnamõju tuleneb asjaolust, et koolide asukohad ei ole kooskõlas rahvastiku tihedusega linna territooriumil. Sellest tulenevalt kasvab koolide juurde viivate tänavate liikluskoormus hommikusel tipptunnil märkimisväärselt. Liiklusest tulenevate riskide vähendamist käsitletakse üldplaneeringu liikluse osas.

Tervishoiuasutused
Üldplaneeringus on reserveeritud maa Haapsalu perearstikeskuse tarbeks (Niine tn 49). Valitud asukoht on hästi ligipääsetav ja asub põhiliste elamupiirkondade lähedal.

Maade reserveerimine puhke- ja virgestusalade tarbeks
Haapsalu rohealade paiknemist iseloomustab joonis nr 6  “Haapsalu pargid ja haljasalad”

Nagu enamuse linnade puhul on Haapsalugi kujunemisel looduslikud eeldused mänginud olulist osa. Linna vanema osa suhteliselt tihedale, perimetraalsele hoonestusele pakub kena kontrasti haljasalade rohkus. Haapsalut ümbritsevad piki mereranda rajatud puiesteed ja pargid, millele lisab väärtust Paralepa männimets. Esimesed pargid rajati Haapsallu 19. saj keskel, Lossipark, Krahviaed ja Promenaad on siiani linna tuntuimad vabaõhuürituste kohad.
Puhke- ja virgestusaladena (rohealad) käsitletaks üldplaneeringus linnaelanike vabas õhus veetmise piirkondi alates laste mänguväljakust elukoha vahetus läheduses kuni parkmetsa ja rabani linna servas. Üldplaneeringu keskseks ideeks on ühendada linna pargid-haljasalad, mänguväljakud, spordiplatsid, parkmets ja looduslikud metsaalad omavahel pargisiilude või puiesteedega ühtseks rohealade võrguks. Põhilisi elupiirkondi ja rohealasid ühendavad omavahel  kergliiklusteed.
Linna suurimad rohealad on parkmetsana korrastatud Paralepa männik ja looduslikud maastikud Lihula mnt ida pool – Troi ümbruse metsatukad ning Linna raba. Viimati mainitud piirkond vajab korrastamist, sinna tuleb rajada matkarajad ja puhkekohad.
Üldplaneeringus on reserveeritud maad kuue uue pargi rajamiseks:
Bürgermeistri holmi tipus,
Krimmi holmil,
Suure viigi edelarannal,
Lahe tänava edelaservas holmidel,
Õhtu kalda ja raudteetammi vahel,
Hommiku kalda park (Aafrika rannast piki kallast kagusse).
Rannikule rajatavate parkide haljastuse kavandamisel tuleb tagada oluliste kaugvaadete säilimine, eriti oluline on seda arvestada Lahe tn äärse pargiala kujundamisel, säilitamaks üle Väikese viigi avanevat ulatuslikku merevaadet.
Lisaks parkidele on üldplaneeringus reserveeritud maad kuue uue piirkondliku lastemänguväljaku rajamiseks: Kastani, Potissepa tn ja Männiku tee lähistele, Lossiparki ning Paraleppa.

Supelrannad
Suvise Haapsalu populaarseimaks kohaks on Paralepa rand. Supelranda on viimastel aastatel korrastatud ja arendatud ning seda tegevust jätkatakse. 
Lisaks Paralepale on Haapsalus veel järgmised supluskohad:
Vasikaholmil 
Aafrika rannas 
Väikese viigi lõunatipus 
Kavas on ehitada Aafrika randa, siin kunagi asunud ujula kohale, väliujula. Supelrandadele esitatavad nõuded on toodud ära üldplaneeringu alapunktis 5.9 Maa- ja veealadel kehtivad piirangud.

Kalmistud
Uus Kalmistuseadus on hetkel koostamisel. Ehitustegevust piirab kalmistute läheduses Veeseadus ja Muinsuskaitseseadus. Haapsalu vana kalmistu on ajaloomälestisena kaitse all ning omab 50m laiust kaitsevööndit. Kaitsevööndis uute ehitiste planeerimisel ja projekteerimisel tuleb taotleda kooskõlastust muinsuskaitse ametilt.

Keskkonnamõjud
Puhke- ja virgestusalade planeerimine on positiivse keskkonnamõjuga, kuna tekitatakse juurde või säilitatakse üldkasutatavaid atraktiivseid ja mitmekesist aktiivset puhkust võimaldavaid alasid. Puhkealadega kaasneb looduskeskkonna ülekoormamise oht. Selle leevendamiseks tuleb läbikaalutult kavandada teede- ja puhkekohtade võrk. Rohelistel puhkealadel tuleb korraldada maastikuhooldus ning jäätmekäitlus.
Kergliiklustee kavandamine roostikuala ja linnakvartalite vahele (Hommiku kallas) aitab vähendada roostikupõlengutega kaasnevat tuleohtu.

5.6.2	Majanduskeskkond

Ärimaa
Linna ärimaade ja uue liiklusskeemi planeerimise eesmärgiks on linna territooriumi otstarbekama ja ühtlasema kasutamise saavutamine. Lisaks olemasolevale ärikeskusele Lihula ja Tallinna mnt ristmiku ümber on üldplaneeringus maade reserveerimisega püütud luua eeldused uute tõmbekeskuste kujunemiseks Kuuse ja Tamme tn ristmiku ümbruses, Randsalus, Kiltsi tee ja kavandatud ringtee ristmiku piirkonnas, endise lihakombinaadi kandis ja viadukti ümbruses.
Uued ärimaad, põhiliselt puhkemajanduse tarbeks on planeeritud Paralepa parkmetsa serva. Üldplaneeringu koostamisel kaaluti lisaks põhilahenduses esitatule kahte alternatiivset lahendust:
Olemasoleva liiklusskeemi säilimine, põhilisteks randa viivateks teedeks jäävad  Ungru ja Ranna teed. Elamu- ja ärimaadeks reserveeritakse endise teraviljakombinaadi ja naftabaasi maad.
Ehitatakse välja ringtee ja selle jätk Kiltsi teelt pikki olemasolevat sihti Paralepa randa ja Fra Mareni. Elamu- ja ärimaadeks reserveeritakse endise teraviljakombinaadi ja naftabaasi maad. Kiltsi tee trassi ei muudeta.

Muude ärimaade laiendamine ja arendamine toimub tootmismaadele ja elamumaadele ärimaa kõrvalfunktsiooni  andmise kaudu. Ärimaade detailplaneeringutes tuleb tagada äritegevusega kaasnevate autode parkimine omal krundil.

Keskkonnamõjud
Paraleppa kavandatud ärimaad jagunevad keskkonna mõjult kolme ossa. Suurim oht olemasolevale looduskeskkonnale on parkmetsa serva kavandatud kämpingu alal. Planeeringus on kehtestatud nõue säilitada 60% olemasolevast kõrghaljastusest, kämpingu detailplaneerimine eeldab olemasoleva puistu dendroloogilist hindamist ja sellele tuginevat raiekava. Oluline keskkonnamõju on ka puhkeotstarbeliseks ärimaaks kavandatud maatükil endise teraviljakombinaadi ja planeeritud uue juurdepääsutee vahel. Oht tuleneb siin eelkõige vajadusest tänast väga madalat maad täita, mille tulemusel ilmselt hävib olemasolev taimestik. Tähelepanu tuleb pöörata üleujutusohule ja sadevete ärajuhtimisele. Endise naftabaasi ja teraviljakombinaadi maade ümberplaneerimisega äri ja elamumaadeks nende keskkonnaseisund paraneb.
Olemasolevat säilitav ja minimaalset uut planeeriv ärimaade lahendus kesklinnas ei too kaasa suurenevat survet keskkonnale. Pikemas perspektiivis rahvarohkemate ärihoonete (n. kaubanduskeskused) detailplaneerimisel tuleb keskkonnaaspektidest rõhku pöörata liiklusskeemile (õhureostus, müra, riskid seoses ohtlike veostega jms.), haljastuslikele küsimustele ja maastikukujundusele.

Tootmis- ja tööstusmaa 
Tootmise ja tööstuse arendamine Haapsalu linnas toimub raudteest lõunas, Lihula mnt ümbruses. Täiendavalt tootmiseks reserveeritud alad on täna osaliselt metsaga kaetud. Detailplaneerimisel püüda säilitada osa kõrghaljastusest. Osaliselt on säilitatud tootmismaa Suurholmi kirde servas. 
Tööstuse tänava piirkonnas on hetkel mitmed hästi toimivad ettevõtted ning on ka vabasid maaalasid  kuhu võimalik toimivatel ettevõtetel laieneda ning uutel ettevõtetel tulla. Piirkonna arendamise eeldusteks on hea juurdepääs kommunikatsioonidele (elekter, soojus, vesi ja kanalisatsioon). Samasse piirkonda on reserveeritud koht Haapsalu uuele keskkatlamajale.
Tootmise ja tööstusega seotud maade planeerimisel on arvestatud Ridala valda planeeritud ettevõtlusmaadega Uuemõisas ja Kiltsis. 

Keskkonnamõjud 
Tootmisobjektide lähiümbrusesse ei ole soovitav ehitada elamuid ning ühiskondlikke hooneid. 
Valdavalt keskendutakse olemasolevate tootmismaade/hoonete baasil mitmekesistatava kasutusfunktsiooniga aladele ja nende arengu soodustamisele. Neil aladel tootmise või muu tegevuse arendamisel tuleb hinnata võimalikku olemasolevat keskkonnareostust (see vajadusel likvideerida) ning keskkonnanõuded fikseerida vastavalt konkreetse arendatava tegevuse spetsiifikast lähtudes (n. tsoonide suurus sõltuvalt mürast või atmosfäärireostusest).
Positiivne  on tootmise paigutamine juba väljakujunenud tööstus ja transpordipiirkonda, mis väldib uute konfliktide tekke, samuti kasutab väljapakutud planeeringulahendus efektiivselt olemasolevaid transpordikoridore. Uute tootmisettevõtete rajamisel tuleb teostada detailne keskkonnamõju hindamine arvestades konkreetsete ettevõtete tegevust, tehnoloogiat, mahtusid, detailplaneeringulahendust ja muid aspekte mis üldplaneeringu staadiumis on määratlemata. Uute tootmismaade kasutuselevõtmisel Tööstuse tn kandis tuleb säästvalt suhtuda olemasolevasse kõrghaljastusse.

Teemaa
Põhiline teemaa reserveerimine on tehtud seoses Haapsalu ümbersõidutänavaga. Ümbersõit vähendab läbisõidukoormusi kesklinna osas, muudab selle turvalisemaks ja atraktiivsemaks. 
Üldplaneeringus on reserveeritud maa raudtee taastamiseks. Kuna vana raudteejaam on restaureeritud ja kasutusel muuseumi ning bussijaamana on üldplaneeringus pakutud asukoht uuele raudteejaamale Lihula mnt viadukti piirkonda. Uus asukoht on kooskõlas Haapsalu elanikkonna paiknemisega ja linna liiklusskeemiga.
Haagissuvilate tarbeks on üldplaneeringus reserveeritud kämpingualad Paralepas ja Vasikaholmil.

Kergliiklus
Üldplaneeringu eesmärgiks kergliikluse osas oli kergliikluse teede võrgustiku väljaarendamine. Võrgustik ühendab omavahel vaba aja veetmise kohti, teenindus- äri- ning elamupiirkondi. 

Keskkonnamõjud 
Haapsalu liiklusskeemi konservatiivne lahendus on neutraalse, pigem positiivse keskkonnamõjuga. Planeeritud ümbersõit rajatakse enamuses juba varem reserveeritud ja osaliselt ette valmistatud teemaale. 

Sadamad
Haapsalu kui mereäärse linna oluliseks osaks on sadamad. Siinse lahe positiivseks eripäraks  on tema suletus ja kaitstus suurte tuulte eest ning negatiivseks küljeks lahe väike sügavus. Sadamate tarbeks on reserveeritud maad Haapsalu holmidel, linna põhjatipus. Tulevaste sadamate kohad asuvad olemasoleva süvistatud laevatee lähedal. 

Keskkonnamõjud
Tulenevalt Haapsalu laevatee väikesest sügavusest on siinsed sadamad eelkõige mõeldud kasutamiseks väikelaevadele. Sadamate kavandamisel tuleb tagada meremuda leiukoha kaitstus.

5.6.3	Riigikaitselisel otstarbel maa reserveerimine 

Riigikaitselisel eesmärgil uusi maaalasid Haapsalu linnas ei reserveerita. 

Ettepanek:
Kokkuleppel Kaitseministeeriumiga vähendada riigikaitselisi maid Haapsalu linnas Bürgermeistri holmil.