Title: 5
Author: Tõnis Padu

5.7	Liikluskorraldus

5.7.1	Sissejuhatus
Üldplaneeringu koostamise käigus toimus esmane liiklusvoogude prognoos, millega määrati peamised linnasisesed korrespondentsid ja olemasolevad ning perspektiivsed liiklusvoogude suurused. Prognoosi aluseks on liiklusuuringud ja -arvutused, milleks viidi läbi järgmised tööd:
•	Teostati põhjalik liiklusuuring.
•	Koostati spetsiaalset tarkvara kasutades Haapsalu linna liiklusmudel, mille eesmärgiks on hinnata Haapsalu linna liiklusskeemi olemasoleva olukorra peamisi probleeme ning prognoosida võimalikke lahendusi üldplaneeringu kavas ette nähtud infrastruktuuri objektide realiseerimisel.
•	Koostatud liiklusmudeli abil ning arvesse võttes prognoositavaid tendentse liikluse kasvu osas (autostumise ja autokasutuse muutumine, asustuse planeeritud muutused, transiitliiklus) on koostatud kaks põhilist liiklusprognoosi üldplaneeringu jaoks. Esimene variant on nn. baasvariant (ehk 0-variant), mis kujutab tinglikult perspektiivset liiklusolukorda siis, kui üldplaneeringus kavandatud infrastruktuuri objekte ei rajata ning teine variant kujutab perspektiivset liiklusolukorda prognoosiaastal juhul, kui üldplaneeringus kavandatud teedeehituslikud objektid on realiseeritud.

Teostatud analüüsi põhjal on üldplaneeringus kavandatud infrastruktuuri rekonstrueerimise olulisemad muutused:
•	uue ühendustee rajamine, mis võimaldab linna läbivat transiitliiklust kesklinnast mööda juhtida;
•	linna põhiristmike rekonstrueerimine
•	eelnimetatud objektide rajamise või rekonstrueerimise tulemusena on otstarbekas kavandada liikluse rahustamisevõtete kasutamist linna keskosa tänavatel (Posti tänav, Karja tänav ja nendega ristuvatel tänavatel), mille eesmärgiks on tänasest keskkonna- ja kergliiklussõbralikum liikluslahendus. 

5.7.2	Tingimused detailplaneeringute koostamiseks

Transpordialade sihtotstarve on Transpordimaa. Detailplaneeringus ette nähtud liiklusmaa piir määratakse nn punaste joontega. Detailplaneeringutes tuleb:
nõuda detailplaneeringutes perspektiivsete liiklusmaa piiride määramist punaste joontega;
punased jooned ja krundi piirid peavad langema üldjoontes kokku;
jalgratturite liikumisvõimalused näidata detailplaneeringu liikluslahendustes;
võimalusel tehnovõrgud koondada tänavate maa-alasse.

5.7.3	Tänavate klassifikatsioon

Tänavavõrk
Haapsalu linna tänavavõrk on jaotatud kolme peamisse liiki:
põhitänavad projektkiirusega 70 km/h ja tavalise kiiruspiiranguga 50 km/h;
jaotustänavad projektkiirusega 50 või 60 km/h ja tavalise kiiruspiiranguga 40 või 50 km/h;
juurdepääsud (kõrvaltänavad, veotänavad, kvartalisisesed tänavad, jalgtänavad ja jalgteed). Nendel tänavatel, vastavalt projekteerimise standardile EVS 843-2003 Linnatänavad, on projektkiirus sõltuv tänava funktsioonist ja liikluskorralduse põhimõttest (20-50 km/h) ja tavaline kiiruspiirang 20-50 km/h.

Tänavate klassifikatsioon on esitatud joonisel nr 7 ”Põhilised muutuspiirkonnad ja liiklusskeem”.

Haapsalu linna tänavavõrgu ühenduste korrastamiseks, transiitliikluse kesklinnast möödajuhtimiseks, liikluskoormuste hajutamiseks ning kesklinna liikluskoormuse vähendamiseks on perspektiivis ette nähtud linna ida-, lõuna ja lääneosi ühendava uue ringtee rajamine, mis ühendab Tallinna maantee, Lihula maantee ja Kiltsi tee praeguse raudteetammi kõrval, samuti ka uue Paralepa ühendustee.

Oluliseks tänavavõrgu arendamise osaks ongi linna lääneosas paikneva Paralepa arengupiirkonna tänavavõrgu arendamine, mille peamiseks eesmärgiks on eelkõige uute arendusrajoonide ühenduse tagamine kesklinna ja linnast väljuvate peatänavatega. Sellel eesmärgil nähakse üldplaneeringus ette uue jaotustänava rajamine rajatava ringtee pikendusele Paralepa suunas, kuid nimetatud piirkonda ühendab linna keskosaga ka Jaama tänav ning linnast läände väljuvat suunda- Kiltsi tee.  

Maanteed. 
Haapsallu sisenevad riigimaanteed: Ääsmäe-Haapsalu-Rohuküla ja Haapsalu - Laiküla (nr.31). Nimetatud maanteed ning Haapsalu põhiteed ja -tänavad ning terminaalid on ette nähtud siduda ühtsesse teedevõrku, arvestades linna tänavavõrgu ja riigiteedevõrgu arendamise kavasid. 

Kergliiklusteed
Kergliiklus on jalgsi, jalgrattaga, rulluiskudega ja talvel suuskadega liiklemine, mida tuleb maksimaalselt eraldada autoliiklusest. Lähtudes sellest üldplaneeringu põhimõttest ja linnatänavate projekteerimisnormidest lahendatakse liikluskorraldus detailplaneeringutes ja tööprojektides.

Üldplaneeringuga on tehtud ettepanekud rajada kergliikluse teed:
kesklinna ja rannapiirkondade vahele;
põhitänavate ja jaotustänavate kõrvale;
naabervaldade ja linna kergliiklusteede võrkude ühendamiseks.

Jalgrattateed
Üldplaneeringuga on ette nähtud kolme tüüpi jalgrattateede rajamine:
tänavate ääres kahekülgsed ühesuunalised jalgrattateed. Nende laius on üldjuhul 1,5 m (koos kõnniteega 3,5 m) ning soovitavalt tuleks rajada sõidutee ja jalgrattatee vahele ohutusriba.
tänavate ääres ühekülgsed kahesuunalised jalgrattateed. Sel juhul peaks jalgrattatee olema 3.0 m lai ning sõidutee ja jalgrattatee vahel peaks olema ohutusriba.
jalgteed. Jalgtee on eraldi rajatud tee näiteks läbi parkide ja roheliste koridoride. Nende minimaalne laius peaks olema 3.5 – 4.0 m.

Jalgrattateede rajamisel on vajalik järgida järgmisi põhimõtteid:
tänavate ja jalgrattateede ristumise kohtadesse rajada lauged mahasõidud;
jalgratturite eraldamiseks muust kergliiklusest tiheda liiklusega aladel tuleks: kasutada erivärvilist või erineva reljeefiga teekatet ning vastava tähistusega teekattemärgistust.
kesklinna jalakäijate alal tuleb eraldada jalgratturite liiklusrajad;
sõiduteel jalgrattaraja eraldamise puhul on vajalik kasutada lisaks pidevale joonele ka otse teekattele paigaldatavaid reljeefseid elemente, et selgelt anda autojuhtidele märku jalgrattatee olemasolust;
kõigile eespoolloetletud eraldatud jalgrattateede märgistustele peavad sekundeerima (kõnniteel) liiklusmärgid 433, 434 ning liiklusmärgi 431 kujutised teekattel. Teekattemärgistus peab tagama teiste liiklejate hea informeerituse selle kohta, et teel on eraldatud jalgratturite liikumise tsoon. Piiratud nähtavuse korral tuleb liiklusohutuse tagamiseks kasutada olukorrale vastavaid muid liiklus-korraldusvahendeid;
tuleb luua jalgrataste turvalise hoidmise ja parkimise võimalus eelkõige kaubandus- ja kultuurikeskuste, spordiasutuste ja koolide juures. Kesklinnas projekteeritavate parklate ja parkimismajade mahus tuleb edaspidi ette näha ka jalgrattahoidlad. Projekteerimistingimuste väljastamisel soovitada (nõuda) jalgrataste hoidlate või jalgrattaparklate projekteerimist.

Eritasandiliste ristmike asukohad

Linna ainukeseks eritasandiliseks liiklussõlmeks on Lihula maantee ja uue rajatava ühendustee ning taastatava raudtee ristumine. 

5.7.4	Ühistranspordi liigid, marsruudid ja terminaalid

Haapsalu ühistranspordisüsteemi moodustavad järgmised ühistranspordiliigid:
raudteeliiklus;
bussiliiklus, mis jaguneb omakorda:
kaugliinideks;
maakonnaliinideks;
linnaliinideks.

Haapsalu säilitab üldplaneeringu seisukohast oma tähtsuse regionaalse transpordi-sõlmena.

Üldplaneeringu kohaselt on kavas taastada Haapsalu linna ja Tallinna vaheline raudtee-ühendus.

Raudtee kavandatakse linna territooriumil mööda olemasolevat raudteetammi.
Üldplaneeringu kohaselt rajatakse linna uus raudteejaam Pargi, Lihula maantee ja uue rajatava ringtee vahelisele maa-alale.

Haapsalu jääb ka oluliseks regiooni bussiliikluse sõlmpunktiks, teenindades nii kaugliine kui ka maakonnaliine. Maakonna ja kaugliinide terminaliks jääb olemasolev bussijaam. Maakonna ja kaugliinid trasseeritakse mööda Tallinna maanteed, Jaama tänavat, Kiltsi teed, ja Lihula maanteed. 

Linnaliinide võrk kujundatakse peamiselt põhitänavate ja  jaotustänavate võrgul, arvestades sõitjate korrespondentse. 

5.7.5	Liikluskorralduse üldised põhimõtted

Haapsalu linna liikluskorralduse peamiseks eesmärgiks on tagada kõigile liiklejaile turvaline, sujuv ja mugav liiklus. Selle eesmärgi saavutamise peamiseks meetmeks on liikluse jaotamine tema spetsiifikale vastavatele tänavatele, eelistades ja suunates erinevate liiklejate kategooriate liiklemist:
transiit- ja raskete veokite liiklus- rajataval ümbersõidul;
kesklinna põhitänavatel- sõiduauto- ja kergliiklus;
kesklinna jaotustänavatel, juurdepääsudel (va veotänavad) ning Haapsalu vanalinnas - kergliiklus;
veotänavatel - raske liiklus.

Eelkõige on kavandatud rekonstrueerida Haapsalu linna keskne äritänav - Posti tänav ja Karja tänav. Posti ja Karja tänavate rekonstrueerimislahendustes tuleb ette näha kahesuunaline kaherajaline tänav, kus sõiduraja laiused on lähedased Eesti standardis EVS 843-2003 Linnatänavad lubatud minimaalsetele laiustele, sõidutee äärde planeerida jalgrattatee, tänava äärde kavandada spetsiaalsed parkimistaskud ning bussitaskud ja jalakäijate ülekäigud kavandada reeglina kas sõidutee keskele rajatavate ohutussaarte, sõidutee äärsete kitsenduste või muude liikluse rahustamisvõtete rakendamisega, mille eesmärgiks on tagada jalakäijate ohutu teeületus.

Põhi- ja jaotustänavatel, kus ei ole võimalik rakendada normidekohast tänava laiusgabariiti, tuleb kaaluda ühesuunalise liiklusskeemi kehtestamist 

Raskeveokite liiklus toimub põhitänavatel ja -teedel ning ettevõtluspiirkondade sisestel tänavatel (veotänavatel). Jaotustänavatel ja juurdepääsudel lubatakse raskeveokite liiklust ainult erandina ligipääsuks teenindus- või tootmisobjektidele, kehtestades selleks ka vastava korra.

Ristmikud

Käesoleva üldplaneeringu kohaselt on ette nähtud rajada uued ringliiklusristmikud
1. Tallinna maantee-Tamme tänava ristmikule;
2. uue ringtee ristumisele Tallinna maantee 
3. uue ringtee ristumisele Kiltsi teega.
3. Lahe ja Kalda tänavate ristmikule.

Posti tänav- Tallinna maantee- Jaama tänava ristmik tuleb rekonstrueerida säilitades foorjuhitava ristmikulahenduse 

Samuti tuleb rekonstrueerida olemasolevad põhitänavate ja jaotustänavate ristmikud:

Prognoositud liikluskoormusi arvestades ja Haapsalu liiklusmudeli andmete põhjal on tagatud nimetatud ristmike läbilaskvus ka perspektiivis.

5.7.6	Parkimiskohtade planeerimise üldised põhimõtted

Põhitänavatel on parkimine reeglina lubatud ainult väljaspool sõiduala. Tänavaäärsed parkimiskohad ja bussipeatused asuvad väljaspool läbivaid sõiduradu nii, et parkimine ei sega liiklust. Tänavaäärsete parkimiskohtade minimaalne laius on 2,0 meetrit, bussi-peatustaskute minimaalne laius on 2,5 meetrit. 

Parkimisplatside arv ning nende ja bussipeatuste asukohad sõltuvad kohalikest vajadustest ja võimalustest. Kui tänavaäärse parkla võimalus puudub, tuleb rajada parkla kas erakrundil või selleks määratud alal väljaspool sõiduala.

Parkimiskohtade arvu määramisel ja parkimiskohtade projekteerimisel tuleb järgida Eesti standardis EVS 843-2003 Linnatänavad esitatud nõudeid. 

Turismibusside parkimiseks on planeeritud parkimisala Vaba tänavale.

Parkimiskohtade defitsiidi lahendamiseks ja liikluse toimivuse tagamiseks suurürituste ajaks töötatakse välja spetsiaalsed liikluskorraldusskeemid.