5.8	Miljööväärtuslikud alad
Alus: Planeerimisseadus (RT I 2002, 99, 579; RT I 2004, 22, 148; 38, 258; 84, 572; RT I 2005, 15, 87; 22, 150)
Lääne maakonna planeering 

Planeerimisseaduse §8 lg 3.6 seab üldplaneeringu üheks ülesandeks miljööväärtuslike hoonestusalade, väärtuslike põllumaade, parkide, haljasalade, maastike, maastiku üksikelementide ja looduskoosluste määramise ning nende kaitse- ja kasutamistingimuste seadmise. Maakonna teemaplaneeringus määratleti Haapsalu linnas üks väärtusliku linnamaastiku ala. Käesolevas töös on linna miljööväärtuslikke alasid täpsustatud ja edasi uuritud. Selle alusel määratleti lisaks muinsuskaitse all olevale vanalinnale veel kuus miljööväärtuslikku piirkonda.

Haapsalu omapära seostub eelkõige tema asendiga maastikus ja pika ajalooga. Linn asub jääaja lõpul sulavete poolt kujundatud kagu-loode suunalisel oosil, õigupoolest kahel paralleelsel oosil, mis mandripoolses osas ühte kasvavad. Poolsaarelisest asendist on tingitud linna silueti ulatuslik vaadeldavus 
Haapsalu panoraami vaadeldavus, joon nr 8
Õnneks on viimase poolsajandi jooksul jõudsalt kasvanud linn laienenud mandri poole, jättes suhteliselt puutumata vanalinna. Nii näeme linna siluetis endiselt domineerimas piiskopilinnust ja selle vahitorni. Piiskopilinnuse varemed on aastasadu olnud Haapsalu sümboliks.

Haapsalus eristuvad mitmed miljööväärtuslikud alad (linna mustrid):
Keskaegne Haapsalu – selle moodustab piiskopilinnuse territoorium ning seda vahetult ümbritsev linnasüda. Kuni Liivi sõjani oli see ala piiratud linnamüüriga. Ka sel alal võib eristada kaht linnaplaani mustrit: Kooli-Jaani-Vee-Linda-Rüütli ja Väike Mere tn kant oma suhteliselt korrapärase tänavavõrguga ning ülejäänud keskajast pärineva ebakorrapärase tänavavõrguga ala.
Kuurordi kõrgajast (19.-20. saj vahetus) pärinevate esinduslike puitvillade ümbrus ja tollal rajatud parkide vöönd piki mereranda (Promenaad, Vaikne kallas, Õhtu kallas, Aafrika rand)
20. sajandi alul hoonestatud, vanalinna südamest lõunasse jäävad alad. Nii Uue ja Koidula tn kui ka Endla-Võnnu-Kreutzwaldi tänavatega piirnevate kvartalite puithoonestus moodustab tervikliku ansambli.
Väärtuslikuks linnamustriks võib hinnata ka 1950datel ehitatud individuaalelamute piirkondi Staadioni-Õpetaja-Saare tn kandis ning miks mitte ka 1960date aastate sektsioonelamutega hoonestatud ala Tallinna mnt ja Kuuse tn ümbruses.
Haapsalu muinsuskaitseala, kaitsealuste objektide ja miljööväärtuslike alade paiknemist iseloomustab joonis nr 9.

5.8.1	Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala ja Haapsalu raudteejaama ansambli kaitsevöönd

Keskaegse tänavavõrguga Haapsalu südalinn

Mis teeb väärtuslikuks:
Linnaehituslikult pikima ajalooga Haapsalu osa, piirnes 14 – 16 saj linnamüüriga. Kunagise linnamüüri kulgu jälgib Rüütli ja osaliselt ka Wiedemanni tänav.
Enamuses keskajast pärinev tänavavõrk
Piiskopilinnus
Tüse ja arheoloogiliselt rikkalik kultuurkiht

Haapsalu piiskopilinnus, Jaani kirik, apostliku õigeusu kirik, raekoda ja kuursaal on ehitusmälestistena riikliku kaitse all. 

Linnaosa arengulugu:
1265. aastal alustati Loode-Eesti ranniku ühele asustuseta poolsaarele Saare-Lääne piiskopi poolt linnuse rajamist. Linnuse ja mere vahelisele alale tekkinud asulale anti 1279 aastal linna õigused. See ala moodustabki koos piiskopilinnusega tänase Haapsalu vanalinna südame. Sajanditega on maakerke tulemusel rannajoon nihkunud vanalinnast sadakond meetrit eemale. Keskajast pärit tänavavõrguga südalinnale on lisandunud uusi linnaosi ja tänavaid puu aastaringe meenutavate kaartena.
Keskajast pärineva Haapsalu tänavavõrgus on eristatavad kaks mustrit: linnusest kirdesse jääv enam-vähem ortogonaalse tänavastikuga ala Jaani, Kooli, Vee, Linda ja Väike-Mere tänavate ümbruses ning linnusest lähtuvate, kiirtena holmide poole suunduvate Suur-Mere, Ehte, Saue, Kalda tänavate ja neid kaartena ühendavate Rüütli, Wiedemanni, Mängu ning Suur-Lossi tänavate piirkond.

Hoonestus:
Vaadeldav ala jaguneb struktuurilt kaheks alapiirkonnaks:
1. Piiskopilinnuse varemed ja neid ümbritsev park – Krahviaed
2. Haapsalu südalinna kvartalid.
Südalinna hoonestuses leidub näiteid linna kogu 700 aasta pikkusest ehitusloost. Vanimaks ehitiseks on piiskopilinnuse keskmine osa, nn Väike Linnus, järgnevad sama eellinnused, maapinnaga kaetud linnamüüri katked Rüütli tänava ääres, Jaani kirik. Enamus linnakodanike majadest on olnud ehitatud puidust ja neid on sajandite jooksul korduvalt uuesti ehitatud. Enamus tänastest südalinna majadest pärinebki 19 – 20 sajandist. Tänasest majast vanemaid konstruktsioone võib leida vanalinna majade vundamentidest-keldritest.
Ala asub tervikuna Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal

Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks südalinna kvartalites:
Kogu südalinna territoorium asub Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal, ehitustegevuse kavandamisel tuleb järgida muinsuskaitseseadust ja Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärust.
Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendused, korstnapitsid.
Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone või analoogiliste naaberhoonete kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks oleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega ja paiknema võimalikult varjatult.
Kasutada naturaalseid ehitusmaterjale, sünteetilised materjalid ja moodsad konstruktiivsed lahendused ei sobi kokku vana hoonestusega.
Majade viimistlemisel kasutada naturaalseid, linaõlil põhinevaid värve, kivihoonete puhul lubikrohvi ja -värve.
Majade ümberehitused, fassaadide muudatused ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega.

Uusehitused südalinnas:
Kogu südalinna territoorium asub Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal, ehitustegevuse kavandamisel ja teostamisel tuleb järgida muinsuskaitseseadust ja Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärust.

Vaba tänava, Karja tänava, Rootsi turu ja Lossiplatsi ning piiskopilinnuse müüri vaheline oleva hoonestusega ala vajab hoolikat kavandamist. Soovitav oleks avada seni elamukrundiga suletud linnuseäärne ala Vaba tänava ääres. Linnuse müüri lähine hoonestus Rootsituru ja Lossiplatsi veeres tuleks säilitada, vajadusel restaureerida, tagamaks nende platside senise suhteliselt suletud ilme.

Üldjuhul säilitada kvartali väljakujunenud tänavajoon. Hoone fassaad kavandada traditsioonilisele ehitusjoonele.

Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema olevatele naaberhoonetele. Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse. Olemasolevale hoonestusele kontrasti pakkuvate uusehituste koht ei ole vanalinnas.

Haljastus, puiesteed, piirdeaiad:
Piiskopilinnus ja Krahviaed vajavad pidevad hooldamist.
Krahviaia ositi metsistunud ja tihe puistu vajaks harvendamist avamaks vaateid piiskopilinnuse müüridele.
Pargiteede traditsiooniliseks katteks on olnud peenike kruus ja liiv, vältida tuleks asfalteerimist, aga ka suhteliselt tuimailmelist betoonkividest parketti ning jalgteede veeres betoonist äärekive.
Haapsalu vanalinna traditsioonilise perimetraalse hoonestusega kvartalite kruntidel on olnud tänavate ääres kõrged tihedad piirdeaiad, sageli olid need ehitatud paemüüridena (säilinud Ehte, Vee ja Neidude tänava ääres)

Promenaad, 19. sajandi lõpus rajatud rannapark
Ala asub tervikuna Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal

Mis teeb väärtuslikuks:
Haapsalu kuurordi kõrgperioodi süda
Rannaala oskuslik ja maitsekas planeering
Hoonestuse, haljastuse ja väikevormide harmoonia
Skulptor Roman Haavamäe looming
Kaunid vaated lahele ja linna panoraamile
Liigirikas linnustik Tagalahel

Haapsalu kuursaal ja apostliku õigeusu kirik on ehitusmälestistena riikliku kaitse all. Ajaloomälestistena on kaitse all C. A. Hunniuse ja R. Tobiase monumendid ning kunstimälestisena päikesekell (kõikide autor skulptor R. Haavamägi).

Linnaosa arengulugu:
Promenaad paikneb Haapsalu ajaloolisest südalinnast kirdes, külgnedes lõunast keskaegse linnamüüri äärse Rüütli tänavaga ja põhjast Tagalahega. Piiskopilinnuse rajamise aegu lainetas sellel alal meri. Oletatakse, et linnuse lähistelt algava Linda tänava (algselt Saksa tänav) või Väike-Mere tänava pikendusel võis paikneda keskajal sadam. 
1825. aastal valmis Haapsalu esimene mudaravila, seda aastat loetakse Haapsalu kuurordi alguseks. Kuurordiravi oluliseks osaks peeti patsientide rohket vabas õhus viibimist. 
19. sajandi keskel asuti mereäärset madalat rannaala täitma. Promenaad rajati tollal just valminud Haapsalu teise mudaravila ja sellest mõnisada meetrit lääne pool asuva õigeusukiriku vahelisele rannaalale. Säilinud on 1859. aastast pärit linnaplaan, millel näha kavandatava rannapargi kontuurid.

Hoonestus:
Vaadeldav ala jaguneb struktuurilt kaheks alapiirkonnaks:
1. Pargi ja puiesteede ala 
Ligi 150 aasta vanuse pargi planeering ei ole viimase 70 aasta jooksul oluliselt muutunud, viimatised suuremad ümberkorraldused toimusid 20. saj alul, mil täideti paarkümmend meetrit kinnikasvavat randa Aafrika ranna ja kuursaali vahel ning paigaldati samasse päikesekell ja dekoratiivtrepid.
Pargis paiknevatest hoonetest on 1900date alul ehitatud kuursaal kujunenud üheks Haapsalu sümboliks. Lisaks temale asuvad siin 1852 a avatud õigeusukirik, korduvalt ümberehitatud kõlakoda, Aafrika ranna paviljon ning 2002. a valminud linnutorn. Tulekahjus on hävinud 1930datel ehitatud funktsionalistlik rannahotell. Rannatee veeres on paiknenud enamgi ehitisi, neist omapärasem oli 1900date alul lammutatud kahe puitpitsilise paviljoni vaheline u 100 m pikkune sammaskäik, mõned aastad tagasi lammutati ka 1930dail ehitatud jahtklubi paviljon koos sildadega.
2. Rüütli tänava ja pargi vahelised kvartalid.
Rüütli tänava merepoolses servas, Linda tänava ja Viieristi platsi vahel asuvad elamud on ehitatud esiküljega linnamüüri vundamendile, neist Rüütli tn 4 on üks Haapsalu vanemaid maju.

Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
Kogu Promenaadi piirkond asub Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal, ehitustegevuse kavandamisel ja teostamisel tuleb järgida muinsuskaitseseadust ja Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala põhimäärust. Pargi ja puiesteede alale ei ole soovitav uusi ehitisi kavandada. Siin kunagi asunud hoonetest võiks taastada jahtklubi paviljoni koos paadisillaga, hävinud rannahotelli koha hoonestamine ei ole otstarbekas.
Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid.
Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone või analoogiliste naaberhoonete kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks oleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega ja paiknema võimalikult varjatult.
Promenaadi poole jäävate majade fassaade on kaunistanud klaasverandad, mis on kahjuks enamuses kas lammutatud või kinni ehitatud. Soovitav oleks need taastada. 
Kasutada naturaalseid ehitusmaterjale, sünteetilised materjalid ja moodsad konstruktiivsed lahendused ei sobi kokku vana hoonestusega.
Majade viimistlemisel kasutada naturaalseid, linaõlil põhinevaid värve, kivihoonete puhul lubikrohvi ja -värve. NB! Traditsiooniliselt on Haapsalu vanalinna majade korstnapitsid ehitatud paekivist, suhteliselt tüsedatena, krohvituina ja lubjaga valgendatuina.
Majade ümberehitused, fassaadide muudatused ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega.

Uusehitused:
Kogu Promenaadi piirkond asub Haapsalu vanalinna muinsuskaitsealal, ehitustegevuse kavandamisel ja teostamisel tuleb järgida muinsuskaitseseadust.
Rüütli, Suur-Mere tänava ja Promenaadi vahelisele hoonestatud alale võib uusi ehitusi kavandada hävinud või lammutatavate hoonete kohale. Olemasoleva hoone lammutamine vajab igakülgset kaalumist ja on võimalik vaid juhul kui olemasoleva hoone korrastamine on tema tehnilise seisukorra tõttu võimatu.
Üldjuhul säilitada kvartali väljakujunenud tänavajoon. Hoone fassaad kavandada traditsioonilisele ehitusjoonele.
Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema sellel kohal kunagi olnud hoonele või olevatele naaberhoonetele. Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse. Verandad ja rõdud on olnud siinsetele hoonetele omased. 

Haljastus, puiesteed, kaldakindlustus, piirdeaiad:
Promenaad, kaldakindlustused ja rannaäärne meri vajavad pidevat hooldamist. Taastamist vajavad Promenaadile suubuvaid tänavaid sulgevad dekoratiivpostid.
Läbimõeldud uuendamist vajab kogu Promenaadi haljastus, metsistunud on õigeusu kiriku lähine pargiosa.
Kaldakindlustuste remondil tuleks kasutada traditsioonilist, põllukivi lõhikutest laotud kaldarinnatist, ebasobiv on kasutada monteeritavaid või kohapeal valatud betoonelemente.
Ühtlustamist vajavad Promenaadi teekatted. Eriti näotu on erinevatest betoonkividest kattega Promenaadi vahetult kaldakindlustusega külgnev tee. Traditsiooniliseks teekatteks on siin olnud liiva ja peene kruusa segu. Betoonist äärekivid ei sobi pargiteede veerde. 
Promenaadi lähistel kruntidel on olnud u 1,5 m kõrgused, hõredad lippaiad, Rüütli tänava äärsetel, vanemate majadega kruntidel tänavapoolsel küljel ka paemüür või tihe plankaed. Vaata piirdeaedade soovitus vanalinna südames. Aedade taastamisel ja korrastamisel tuleks lähtuda olevatest eeskujudest ja ka vanadel fotodel nähtavast.

Raudteejaama hoonete ansambel
Ala on riikliku kaitse all kui arhitektuurimälestiste kaitsevöönd

Mis teeb väärtuslikuks:
Terviklik ja enamuses algse ilme säilitanud raudteejaama hoonete ja rajatiste ansambel koosneb jaamahoonest, raudteelaste elamutest, ambulatooriumist, laohoonetest, veetornist ja mitmesugustest abihoonetest ning rajatistest
Raudteejaamas tegutseb Eesti Raudteemuuseum.

Linnaosa arengulugu:
Raudteejaam asub Haapsalu edelaosas. Raudtee ja jaamahoone asukoht on hästi jälgitav 1900date aastate alguse linnaplaanidel. Jaam rajati tollal tühjale, karjamaana kasutatud madalale rannaalale Paralepa lahesopi ja sinna suubuva oja (praegune Jaama oja) veerde, kant kandis tollal Laksu heinamaa nime. 
Ida suunast linna suubuva raudteetrassi kaarjas pööre linnakeskuse suunas on mõjutanud hilisemate linnaosade tänavavõrgu kujunemist.

Hoonestus:
Raudteejaama kompleksi esinduslikumaks osaks on 1904. aastal valminud raudteejaama hoone. Vene historitsismile omase vormikäsitlusega ja rohke saetehnikas puitpitsiga kaunistatud hoone kavandas Peterburis tegutsenud arhitektuuriakadeemik Verheim. Ülejäänud hoonete detailikäsitlus sarnaneb jaamahoone omale. Kõigi nende hoonete kavandamisel on kasutatud tollal laialt levinud arhitektuurseid tüüpdetaile ja sõlmi. Enamuse siinsete hoonete ehitusprojektid on arhiivis säilinud. Ansambli üheks haruldasemaks osiseks on pea algsena säilinud auruvedurite ümberpööramise seade.

Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
Haapsalu raudteejaama hoone on ehitusmälestisena riikliku kaitse all.
Hoonete remontimisel ja ümberehitamisel peaks lähtuma restaureerimise põhimõtteist. 
Juurdeehituste tegemine olemasolevatele hoonetele on ebasoovitav
Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid.
Kuna tegemist on enamuses suhteliselt heas seisukorras puithoonetega tuleks vältida oleva laudvoodri mahavõtmist ja asendamist. Välisviimistlusel kasutada naturaalsel linaõlil põhinevaid värve.
Raudteejaama ansambli Raudtee tänava poolsel serval asuvad ansamblisse mittesobivad garaažid ja vanametalli vastuvõtupunkt tuleksid esimesel võimalusel likvideerida. Vabaneval territooriumis võiks asuda haljasala.

Uusehitused:
Vaadeldaval alal puuduvad tühjad, uusehituseks sobivad krundid. Uute hoonetena tuleb kõne alla püstitada vaid raudteejaama hooneteansambli teenindamiseks vajalikke abihooneid. Nende arhitektuurne lahendus peaks olema otstarbest lähtuvalt võimalikult tagasihoidlik ja mitte konkureeriv olemasolevale hoonestusele.

Piirdeaiad, haljastus:
Raudteejaama hoonestusel on puudunud ühtne piirdeaed. Ansamblisse kuuluvate elamute maakasutuse tähistamiseks oleks soovitav istutada hekke. 
Korrastamist vajab jaamahoone põhjapoolse tiiva ees asuv haljasala.

5.8.2	Miljööväärtusliku hoonestusalad

Lisaks eelmises punktis kirjeldatud muinsuskaitseala miljööväärtustele on üldplaneeringus tehtud ettepanek määratleda alljärgnevad piirkonnad miljööväärtuslike aladena.

1	Holmidepealne
Ala asub tervikuna Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndis

Mis teeb väärtuslikuks:
Linnaosa asend rohkelt liigendatud, maalilise rannajoonega poolsaarel, õigupoolest kahel paralleelsel saarterivi, millede vahele jäävad väikesed lahesopid – viigid. 
Ees- ja Tagalahe ning viikide liigirikas veelinnustik. 
Haapsalule tüüpilised rannapuiesteed ja neilt avanevad maalilised vaated vanalinnale ja lahele.
Omapärased kohanimed, mis pärit siinse asustuse tekke aegsetelt  asukatelt - rannarootslastelt.

Linnaosa arengulugu:
Holmidepealne asub Haapsalu ajaloolisest linnasüdamest loodes, sügavalt lahte sirutuval poolsaarel. Esimene asustus tekkis siia juba keskaja lõpus – Kastinina eeslinn ja rannarootslastest asukatega kalurikülad neemiku loodetipus. Holmidepealse kujunemisele on märgatavat mõju avaldanud Loode-Eesti geoloogiline eripära – maapinna aeglane kerkimine. Tänane poolsaar koosnes veel paarsada aastat tagasi üksikutest, madalate väinadega eraldatud saarekestest. Linnaosa tänavavõrk kujunes välja 19 saj teisel poolel, pärast Haapsalu uue sadama valmimist Krimmi holmi tipus. Haapsalu uus sadam ehitati 19. sajandi keskpaiku, Krimmi sõja aegu, sellest ka poolsaare nimi. Haapsalu neemiku tipud on olnud linnakodanikele aastakümneid suletud, holmide maastikule on nõukogude okupatsiooniaastad kõige räigemat mõju avaldanud, siin asusid ja asuvad osaliselt tänini õrnale rannamaastikule mittesobivad tööstushooned ja militaarrajatised.

Hoonestus:
Piirkonna hoonestus on kirev, puudub ühtne planeeringupõhimõte. 
Alapiirkonnad:
1. Väikese viigi ümbrus: Vaikse kalda, Suur-Lossi ja Sadama tn vaheline ala
2. Vasikaholmi kvartal
3. Kastinina kvartalid
4. Holmi kalda, Kaluri, Uus-Sadama ja Sadama tänava vahelised kvartalid
5. Tagalahe kaldapealne Vanast sadamast kuni taastusravi haiglani.
6. Tööstusmaastikud Krimmi, Bürgermeistri ja Suur-holmil.

Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks alapiirkondades 1 - 4:
Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid.
Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone või analoogiliste naaberhoonete kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks olemasoleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega ja paiknema võimalikult varjatult.
Kasutada naturaalseid ehitusmaterjale, sünteetilised materjalid ja moodsad konstruktiivsed lahendused ei sobi kokku vana hoonestusega.
Majade viimistlemisel kasutada naturaalseid, linaõlil põhinevaid värve.
Majade ümberehitused, fassaadide muudatused ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega.

Uusehitused alapiirkondades 1 – 4:
Üldjuhul säilitada kvartali väljakujunenud tänavajoon. Hoone fassaad kavandada traditsioonilisele ehitusjoonele.
Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema olemasolevatele naaberhoonetele. Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse.
Uued abihooned kavandada krundi sügavusse, võimalusel ja kokkuleppel naabriga, kokkuehitatuna krundi piiril.

Uusehitused alapiirkonnas 6:
Holmidel asuvate endiste tööstuspiirkondade ümberplaneerimisel tuleks eelistada merega seotud funktsioone, osaliselt ka elamuehitust. Uue hoonestuse kõrgus ei tohiks ületada kolme korrust. Kaaluda võiks holmide olulise maamärgi – Uue-sadama aida taastamist.

Haljastus, puiesteed, piirdeaiad
Korrastada olevad rannapuiesteed.
Soovitav oleks olemasolevad tööstuspiirkonnad vähemalt osaliseltki  avada linnaelanikele, piirkonna planeerimisel arvestada Haapsalule traditsioonilise võttega, rajada piki mereranda puiesteid.
Puiesteede traditsiooniliseks puuks on olnud hõberemmelgas ja pooppuu.
Holmidepealsete elamukvartalite traditsiooniliseks piirdeaiaks on olnud  u 1,4 m kõrgune tihe puitplank, mis tagas mereäärsete kruntide kaitstuse meretuulte eest ning rõhutab kujunduslikult ala selgelt perimetraalset hoonestust.

Holmide planeerimisel tuleb arvestada üleujutusohuga. Maksimaalseks registreeritud merevee tasemeks on Haapsalus 2 m üle Läänemere nulltaseme. Vältida tuleks olukordi, kus kvartalit ümbritsevad tänavad on kõrgemad kui sees asuvad krundid. Kui tänavate pind on siiski kõrgem kvartali sisepinnast tuleks kruntidele tulvava merevee kiire tagasivoolu tagamiseks rajada tänavatesse truubid. Üleujutusohtlikule madalale rannaalale kavandatavate hoonete esimese korruse põrand ei tohiks olla madalamal kui 2,2 m.

2	Õhtu kallas, 20. sajandi alul rajatud kaldapuiestee
Ala asub osaliselt Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndis

Mis teeb väärtuslikuks:
Rannaala oskuslik ja maitsekas planeering
Hoonestuse, haljastuse ja väikevormide harmoonia
Ernst Enno mälestussammas ja park
Kaunid vaated lahele ja Paralepa parkmetsale
Kaldaäärsete roostike liigirikas linnustik

Ajaloomälestisena on riikliku kaitse all E. Enno mälestussammas

Linnaosa arengulugu:
Õhtu kalda puiestee paikneb Haapsalu vanalinnast läänes. Puiestee algab Kastininalt, kuhu 1825. aastal ehitati Haapsalu esimene mudaravila ning lõpeb raudteejaama haljasalaga. 
Kastinina ja E. Enno pargi vaheline puiestee osa ja enamus tee veeres asuvatest puitelamutest pärineb19. saj lõpust, 20 saj algusest, E. Enno park ja puiestee osa sellest kuni raudteejaamani rajati 1930datel. E. Enno mälestussamba valmistas skulptor R. Haavamägi ja see paigaldati 1939. a. E. Enno pargist lõunasse jääva Kalda tn ja Õhtu kalda vahelise ala hoonestus pärineb osaliselt 1960datest aastatest.
Nagu enamuse Haapsalu rannaala ilme on ka Õhtu kalda piirkonna ilme maakerke ja sellega kaasunud madalate lahesoppide kinnikasvamise tulemusel oluliselt muutunud, nii on peaaegu täielikult roostunud lahesopp raudteetammi ja Õhtu kalda vahel.

Hoonestus:
Vaadeldava ala hoonestus on suhteliselt ebaühtlane. Enamuse vanast hoonestusest moodustavad u 100 aasta vanused Haapsalu teisteski osades levinud, väikesed puitelamud. Siin võib kohata veel 1920date Haapsalu väikeelamutele omaseid, maja otsaseinal asuvaid puittreppe. Nimelt üürisid majaomanikud maja esimese korruse suveks välja ja elasid ise pööningul. Õhtu kalda lähistel asuvad Haapsalu uhkemad puitelamud, kuurordi õitseajast pärit, rohke saetehnikas puitpitsiga kaunistatud villad: Õhtu kallas 15 ja Lahe tn  7. Erinevalt Haapsalu ajaloolisest kesklinnast paikneb Õhtu kalda hoonestus hõredamalt.
Tagasihoidliku ilmega väikeses puitmajas Õhtu kallas 23 elas skulptor Juhan Raudsepp (Haapsalus asuvad tema dekoratiivskulptuurid Poiss kaladega, Kepimurdja), hoovimajas asus tema ateljee.
Õhtu kalda hoonestuse tervikliku ilme rikuvad siia 1970dail ehitatud korruselamud. 

Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
Suurem osa Õhtu kalda piirkonnast asub Haapsalu muinsuskaitseala kaitsevööndis.
Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid.
Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone või analoogiliste naaberhoonete kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks oleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega ja paiknema võimalikult varjatult.
Majade remontimisel kasutada traditsioonilisi ehitusmaterjale, naturaalseid, linaõlil põhinevaid värve, kivihoonete puhul lubikrohvi ja -värve. NB! Traditsiooniliselt on Haapsalu vanalinna majade korstnapitsid ehitatud paekivist, suhteliselt tüsedatena, krohvituina ja lubjaga valgendatuina.
Majade ümberehitused, fassaadide muudatused (ka akende, uste vahetus) ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega.

Uusehitused:
Vaadeldaval alal puuduvad tühjad, uusehituseks sobivad krundid. Uute hoonete püstitamine tuleb seega kõne alla vaid olemasolevate kohale. Olemasoleva hoone lammutamine vajab igakülgset kaalumist ja on aktsepteeritav vaid juhul kui olemasoleva hoone korrastamine on tema tehnilise seisukorra tõttu võimatu.
Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema sellel kohal kunagi olnud hoonele või olemasolevatele naaberhoonetele. Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse.
Majandushoone on soovitav ehitada krundi sügavusse, kokkuehitatuna naaberkinnistu kõrvalhoonega. Vajalik on naabrite sellekohane eelnev kokkulepe.

Haljastus, puiesteed, kaldakindlustus, piirdeaiad:
Puiestee, kaldakindlustused ja rannaäärne meri vajavad pidevat hooldamist. 
Kaldakindlustuste remondil tuleks kasutada traditsioonilist, põllukivi lõhikutest laotud kaldarinnatist, ebasobiv on kasutada monteeritavaid või kohapeal valatud betoonelemente.

3	Endla – Kreutzwaldi tn ümbruse puitasum
Ala asub osaliselt Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndis
Mis teeb väärtuslikuks:
Terviklik 20. sajandi alguse puitasum. Lisaks elamuile ilmestab asumit 1920dail ehitatud puitkirik, poemaja
Hästi säilinud, algupäraste detailidega puitelamud
Enamus siinsetest elamutest on kuulunud järjepidevalt eravaldusse. Tänu nende väiksusele jäid nad kõrvale natsionaliseerimise – ümberehitamise  – tagastamise – sundüürnike – erastamise taudist.

Linnaosa arengulugu:
Linnaosa asub Haapsalu vanalinna südamikust lõunas. Kuni 19. sajandi lõpuni asusid siin Uuemõisa mõisa põllud. Põllumaa jagas kaheks osaks Loemäelt alguse saanud ja surnuaia juures lõppenud Jeruusalemma tee, täna asub sellel kohal Kalevi tänav. Sajandivahetusel jagati endine põllumaa u 1000 m2 suurusteks obrokikruntideks ja hoonestati. Pärimuse kohaselt olevat ala läbiv Võnnu tänav oma nime saanud siia ümberasunud, Võnnu mõisa mailt pärit talupoegadelt.

Hoonestus:
Vaadeldaval  alal asub üks Haapsalu terviklikumaid puitasumeid. Siinsed majad on ehitatud suhteliselt lühikese aja vältel möödunud sajandi algusaastail. Võrreldes samast perioodist pärit pitsiliste puitvilladega Haapsalu lahe äärsetes kvartalites, on siinsed majad nii mahult kui detailidelt tagasihoidlikud.
Asumi põhjapoolses osas asub arhitektide Habermanni ja Johansoni poolt kavandatud metodistikirik (1928).

Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
Kreutzwaldi tänavast põhja poole jääv ala asub Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndis. 
Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid. Remondi ja ümberehituste käigus tuleks säilitada maja esialgne iseloom.
Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone või analoogiliste naaberhoonete kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks oleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega ja paiknema võimalikult varjatult.
Kasutada naturaalseid ehitusmaterjale, sünteetilised materjalid ja moodsad konstruktiivsed lahendused ei sobi kokku vana hoonestusega.
Majade viimistlemisel kasutada naturaalseid, linaõlil põhinevaid värve, kivihoonete puhul lubikrohvi ja -värve. NB! Traditsiooniliselt on Haapsalu vanalinna majade korstnapitsid ehitatud paekivist, suhteliselt tüsedatena, krohvituina ja lubjaga valgendatuina.
Majade ümberehitused, fassaadide muudatused ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega.

Uusehitused:
Vaadeldaval alal puuduvad tühjad, uusehituseks sobivad krundid. Uute hoonete püstitamine tuleb seega kõne alla vaid olemasolevate kohale. Olemasoleva hoone lammutamine vajab igakülgset kaalumist ja on võimalik vaid juhul kui olemasoleva hoone korrastamine on tema tehnilise seisukorra tõttu võimatu.
Säilitada kvartali üks iseloomulikumaid ühisjooni – hoonete paiknemine tänava servas, ühel joonel. 
Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema sellel kohal kunagi olnud hoonele või olevatele naaberhoonetele. Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse. Klaasitud verandad on olnud siinsetele hoonetele omased.
Majandushoone sobib ehitada krundi sügavusse, soovitavalt kokkuehitatuna naaberkinnistu kõrvalhoonega. Vajalik on naabrite sellekohane eelnev kokkulepe.

Piirdeaiad, haljastus:
Vaadeldava ala selgelt perimetraalset hoonestusviisi rõhutavad tänavaäärsed tihedad plankaiad, Kreutzwaldi tänavast lõuna pool ka lippaiad ja hekid. Kruntide selgepiiriline eraldatus tänavaruumist peaks säilima ka tulevikus.
Piirkonna haljastus on suhteliselt tagasihoidlik ja koosneb põhiliselt viljapuuaedadest ning sirelipuhmaist kruntide tänavaäärsetes osades. Suurem põlispuude grupp asub metodistikiriku lähistel.

4	Uue – Koidula  tn ümbruse puitasum
Ala asub osaliselt Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndis
Mis teeb väärtuslikuks:
Terviklik 19. sajandi lõpu, 20. sajandi alguse puitasum. Hästi säilinud, algupäraste detailidega puitelamud
Enamus siinsetest elamutest on kuulunud järjepidevalt eravaldusse. Tänu nende väiksusele jäid nad kõrvale natsionaliseerimise – ümberehitamise  – tagastamise – sundüürnike – erastamise taudist.

Linnaosa arengulugu:
Linnaosa asub Haapsalu vanalinna südamikust lõunas. Kuni 19. sajandi alguseni asusid siin Uuemõisa mõisa põllud. 19. sajandi alul omandasid De la Gardied maatüki piiskopilinnuse ja praeguse Koidula tn vahel. Rajati park ja selle keskossa valmis 1830. aastal suurem elumaja (nn De la Gardie loss) koos abihoonetega. De la Gardiede krundi lõunapiirile tekkinud tee kandis algul Krahvi tänava nime, hiljem nimetati see Koidula tänavaks. Koidula ja Uue tänava vaheline ala jagati väikesteks kruntideks ja hoonestati sajandivahetuse aegu. Uute kvartalite teket vanast linnsüdamest lõunasse, endistele põllumaadele seostatakse Haapsalu kuurordi kiire arenguga ja Keila – Haapsalu raudtee valmimisega.

Hoonestus:
Vaadeldaval  alal asub üks Haapsalu terviklikumaid puitasumeid. Võrreldes Võnnu – Endla tänava kruntide ja hoonestusega on siinne märksa tagasihoidlikum, tavaliseks krundi suuruseks vaid 500m2. Krundid on kitsa, kvartali sügavusse suunatud ristküliku kujulised. Väike, lihtsa plaanilahendusega elamu on paigutatud tänavajoonele. Elamutel on lihtsad viilkatused rästanurgaga u 40°, harjajoon on paralleelne tänavale, tavaliseks katusekattematerjaliks on siin olnud valtsitud plekk. Kuna tänavaäärse krundiosa pikkus on vaid mõniteist meetrit, paiknevad elamud väga tiheli ja moodustavad enam-vähem katkematu tänavaseina. Koidula tänava lõunakülje ja Uue tänava põhjakülje eelkirjeldatud tihedast hoonestusest hõredam on Uue tänava lõunakülje oma. Ka on siinsed majad mahult  suuremad.

Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
Vaadeldav ala asub osaliselt Haapsalu vanalinna muinsuskaitseala kaitsevööndis.
Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid. Remondi ja ümberehitustööde käigus säilitada algse hoone iseloom.
Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone või analoogiliste naaberhoonete kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks oleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega ja paiknema võimalikult varjatult. Juurdeehituste rajamise teeb siin peaaegu võimatuks kruntide kuju ja suurus, mis ei võimalda täita kehtivaid tuleohutuse nõudeid.
Kasutada naturaalseid ehitusmaterjale, sünteetilised materjalid ja moodsad konstruktiivsed lahendused ei sobi kokku vana hoonestusega.
Majade viimistlemisel kasutada naturaalseid, linaõlil põhinevaid värve. NB! Traditsiooniliselt on Haapsalu vanalinna majade korstnapitsid ehitatud paekivist, suhteliselt tüsedatena, krohvituina ja lubjaga valgendatuina.
Majade ümberehitused, fassaadide muudatused ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega.

Uusehitused:
Vaadeldaval alal puuduvad tühjad, uusehituseks sobivad krundid. Uute hoonete püstitamine tuleb seega kõne alla vaid olemasolevate kohale. Olemasoleva hoone lammutamine vajab igakülgset kaalumist ja on aktsepteeritav vaid juhul kui olemasoleva hoone korrastamine on tema tehnilise seisukorra tõttu võimatu.
Säilitada kvartali üks iseloomulikumaid ühisjooni – hoonete paiknemine tänava servas, ühel joonel. 
Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema sellel kohal kunagi olnud hoonele või olevatele naaberhoonetele. Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse.
Majandushoone sobib ehitada krundi sügavusse, soovitavalt kokkuehitatuna naaberkinnistu kõrvalhoonega. Vajalik on naabrite sellekohane eelnev kokkulepe.

Piirdeaiad, haljastus:
Vaadeldava ala selgelt perimetraalset hoonestusviisi rõhutavad tänavaäärsed tihedad plankaiad, Uue tänava lõunapoolsel, hõredama hoonestusega alal domineerivad lippaiad.
Piirkonna haljastus on suhteliselt tagasihoidlik ja koosneb põhiliselt viljapuuaedadest ning sirelipuhmaist kruntide tänavaäärsetes osades. 

5	Paralepa parkmets

Mis teeb väärtuslikuks: 
Põline männimets
Korralik jalgteede võrk
Liivane supelrand

Linnaosa arengulugu:
Paralepa parkmets asub Haapsalu kesklinnast läänes. Ala piirneb Ungru tee, Ungru oja Haapsalu Eeslahe ja Jaama ojaga. Paralepa parkmets moodustab ühe osa maakonnaplaneeringus määratletud Pullapää – Paralepa väärtuslikust maastikust.

Hoonestus:
Kaks väikeelamute gruppi ja endine puhkekodu hoone Ungru tee veeres.

Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
Hoonestatud ala ei tohi suureneda. Olemasolevate majade remontimisel ja ümberehitamisel säilitada nende esialgne iseloom.

Uusehitused:
Parkmetsa alale ei ole uusehituste püstitamine lubatud.

6	Õpetaja – Staadioni tänavate elamurajoon

Mis teeb väärtuslikuks:
Heas korras, aedlinliku ilmega pereelamute piirkond 
Iseloomulik 1950date teise poole individuaalelamute kvartal
Krundi sügavuses, ühisel ehitusjoonel paiknevad elamud, heas korras suhteliselt suured eesaiad

Linnaosa arengulugu:
Elamurajoon asub Haapsalu kesklinnast lõunas. See piirkond oli 1950date alguseni hoonestamata, ajalooliselt on siin asunud kirikule kuulunud põllu- ja karjamaad. Ala läbiv Õpetaja tänav on saanud oma nime õpetajale (kirikuõpetajale) kuulunud maade järgi. Raudtee kulust lähtuv kaarjate tänavatega linnaosa kavandati siia 1950date aastate Haapsalu generaalplaaniga. 

Hoonestus:
Ala hoonestus on ajastule omaselt tagasihoidlik, püstitatud paari tollase tüüpprojekti järgi. U 45° räästanurgaga hooned asuvad harjajoonega paralleelselt tänavale. Ehitusjoon asub tänavast kümnekonna meetri kaugusel krundi sügavuses. Esialgselt kuuluski see maja ja tänava vahel olev paarisaja m2 suurune eesaed tänava koosseisu, sellise võttega sai suurendada tollaste normidega individuaalelamule ettenähtud 600 m2 suurust krunti. Tänaseks on need eesaiad enamuses liidetud põhikrundiga. Rohke haljastus ja hästi hooldatud eesaiad annavadki sellele alale iseloomuliku ilme, mis erineb Haapsalu vanema osa valdavalt kinnise tänavajoonega kvartaleist.

Soovitused olemasoleva hoonestuse korrastamiseks ja juurdeehitamiseks:
Pidada kinni algsest ehitusjoonest ja säilitada eesaiad.
Jälgida olemasoleva vana, valdavalt puidust hoonestuse vormi ja fassaadikäsitlust. Olulised on fassaadide algupärased detailid: voodrilaudis, puitdekoor, akende-uste kujundus, trepid, räästalahendus, korstnapitsid.
Juurdeehituse kavandamisel lähtuda oleva hoone kujundusvõtteist. Juurdeehitus peaks oleva hoone suhtes olema tagasihoidlikuma kujundusega. 
Soovitav on kasutada naturaalseid ehitusmaterjale, ebasoovitav on muuta olemasolevaid puitelamuid uute viimistlusmaterjalidega kivimaja ilmelisteks.
Majade ümberehitused, fassaadide muudatused ja värvikavandid kooskõlastada linnavalitsusega.

Uusehitused:
Vaadeldaval alal puuduvad tühjad, uusehituseks sobivad krundid. Uute hoonete püstitamine tuleb seega kõne alla vaid olemasolevate kohale. 
Pidada kinni kvartali ühest iseloomulikumast ühisjoonest – ehitusjoone paiknemisest krundi sügavuses.
Uute hoonete ehitusalune pindala, kõrgus kui ka maht peaksid sarnanema sellel kohal kunagi olnud hoonele või olevatele naaberhoonetele. Arhitektuurne lahendus peaks tagama uue hoone sulandumise olemasolevasse miljöösse.
Majandushoone sobib ehitada krundi sügavusse, soovitavalt kokkuehitatuna naaberkinnistu kõrvalhoonega. Vajalik on naabrite sellekohane eelnev kokkulepe ja tuleohutusnõuete täitmine.

Piirdeaiad, haljastus:
Levinuimaks piirdeaia tüübiks on võrkaed koos hekiga.
Piirkonna tänavavaates domineerivad hästi korrastatud eesaiad.