MUUDETUD
31.03.2000 määrus nr 5
25.02.2000 määrus nr 4
18.12.1998 määrus nr 32	KINNITATUD
Haapsalu Linnavolikogu
26.06.1998 määrusega nr 24	

HAAPSALU LINNAVOLIKOGU REGLEMENT

1. PEATÜKK
HAAPSALU LINNAVOLIKOGU ESIMEES JA JUHATUS

1. Linnavolikogu esimees ja aseesimees
1.1. Volikogu esimees ja aseesimees on volikogu liikmete hulgast valitud volikogu tööd korraldavad ametiisikud.
1.2. Volikogu uue koosseisu esimesel istungil valitakse esmalt volikogu esimees. Volikogu aseesimees valitakse pärast volikogu esimehe valimisi.

2. Valimiskomisjoni pädevus volikogu esimehe valimiste korraldamisel
2.1. Volikogu esimehe valimised korraldab linna valimiskomisjon.
2.2. Kuni volikogu esimehe valimiseni juhatab volikogu istungit valimiskomisjoni esimees või tema asetäitja.

3. Volikogu esimehe kandidaadid
3.1. Volikogu liikmed seavad üles volikogu esimehe kandidaadid.
3.2. Kandidaatide nimekirja kantakse nende kandidaatide nimed, kes annavad kirjaliku nõusoleku kandideerida. Oma kandidatuuri võivad nad taandada kuni kandidaatide nimekirja sulgemiseni.
3.3. Volikogu esimehe kandidaatide nimekiri suletakse, kui selle poolt hääletab enam volikogu liikmeid kui vastu.

4. Valimissedelite ettevalmistamine volikogu esimehe valimisteks
4.1. Pärast volikogu esimehe kandidaatide nimekirja sulgemist kuulutab istungi juhataja välja vaheaja volikogu esimehe kandidaatide nimede kandmiseks valimissedelitele.
4.2. Valimissedelile kantakse tähestikulises järjekorras volikogu esimehe kandidaatide nimed.

5. Hääletamiseks ettevalmistamine volikogu esimehe valimistel
5.1. Enne hääletamise väljakuulutamist kontrollib valimiskomisjon valimiskasti ja pitseerib selle.
5.2. Hääletamise kuulutab välja istungi juhataja.
5.3. Valimiskomisjon annab valimissedelid volikogu liikmetele nimekirja alusel. Valimissedeli saamise kohta annab volikogu liige allkirja.

6. Hääletamine volikogu esimehe valimistel
6.1. Volikogu liikmel on üks hääl volikogu esimehe valimistel.
6.2. Volikogu liige märgistab valimissedelil ristiga lahtri selle kandidaadi nime juures, kelle poolt ta hääletab ja laseb valimissedeli valimiskasti.
6.3. Kui volikogu esimehe kandidaatide nimekirjas on ainult üks kandidaat, hääletab volikogu liige kandidaadi poolt või vastu, märgistades valimissedelil ristiga vastavalt lahtri "poolt" või "vastu" kandidaadi nime juures.
6.4. Kui valimissedel rikutakse enne selle valimiskasti laskmist, on volikogu liikmel õigus rikutud sedeli tagastamisel saada valimiskomisjonilt uus valimissedel, mille kohta tehakse nimekirja vastav märge.

7. Hääletamistulemuste väljaselgitamine volikogu esimehe valimistel
7.1. Hääletamine lõpeb, kui istungi juhataja on selle lõppenuks kuulutanud.
7.2. Hääled loetakse avalikult kohe pärast hääletamise lõppemist. Valimissedel, millel on märgistatud rohkem kui ühe kandidaadi nimi või millel ei ole märgistatud ühegi kandidaadi nime, loetakse kehtetuks.
7.3. Hääletamistulemused teeb teatavaks istungi juhataja.
7.4. Protestid valimiste korraldamise kohta esitatakse valimiskomisjonile kohe pärast hääletamistulemuste teatavakstegemist. Valimiskomisjon vaatab protestid läbi ja teeb nende suhtes otsuse enne valimistulemuste väljakuulutamist.

8. Valimistulemuste väljakuulutamine volikogu esimehe valimistel
8.1. Istungi juhataja kuulutab valimistulemused välja kohe pärast protestide rahuldamist või tagasilükkamist.
8.2. Volikogu esimeheks saab kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse. Kui ükski kandidaatidest ei saa üle poole volikogu koosseisu häältest, korraldatakse kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel valimiste lisavoor. Kui volikogu esimees ei osutu ka peale valimiste teist vooru valituks, korraldatakse järgmisel volikogu istungil uued valimised, kus kogu volikogu esimehe valimise protseduuri korratakse algusest. Kui volikogu esimees ei osutu ka järgmisel istungil valituks, korraldatakse järgmisel volikogu istungil uued valimised, kus kogu volikogu esimehe valimise protseduuri korratakse algusest.
8.3. Linna valimiskomisjoni otsus volikogu esimehe valimistulemuste kohta jõustub viivitamatult ja avaldatakse Lääne maakonna ajalehes. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)

9. Volikogu aseesimehe valimised
Volikogu aseesimehe valimised korraldab istungi juhataja, viib läbi häältelugemiskomisjon ja toimub volikogu esimehe valimiste korra kohaselt.

10. Volikogu esimehe ja aseesimehe volituste kestus
10.1. Volikogu esimehe ja aseesimehe volitused algavad vahetult pärast valimistulemuste väljakuulutamist.
10.2. Volikogu esimehe ja aseesimehe volitused lõpevad uue esimehe ja aseesimehe valimistulemuste väljakuulutamisel või volikogu koosseisu volituste lõppemisel.
10.3. Kui volikogu esimehe või aseesimehe volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad, lõpevad tema volitused volikogu esimehe või aseesimehena üheaegselt volikogu liikme volituste lõppemisega enne tähtaega või peatumisega.

11. Volikogu esimehe korralised valimised
Volikogu uus koosseis valib volikogu esimehe oma esimesel istungil volikogu koosseisu volituste ajaks.

12. Volikogu esimehe või aseesimehe tagasiastumine. Volikogu esimehe või aseesimehe erakorralised valimised
12.1. Kui volikogu esimees või aseesimees astub tagasi volikogu esimehe või volikogu aseesimehe ametikohalt, teatab ta sellest volikogu istungil, jätkates võimalusel volikogu esimehe või aseesimehe ülesannete täitmist kuni volikogu uue esimehe või aseesimehe valimiseni.
12.2. Kui volikogu esimees või aseesimees astub tagasi volikogu esimehe või aseesimehe ametikohalt või kui tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad, toimuvad järgmisel volikogu istungil esimehe või aseesimehe erakorralised valimised vabanenud ametikohale.
12.3. Kui volikogu aseesimehe valimistel reglemendi punktis 12.2 nimetatud juhtudel on volikogu aseesimehe kandidaatide nimekirjas ainult üks kandidaat, hääletab volikogu liige kandidaadi poolt või vastu, märgistades valimissedelil ristiga vastavalt lahtri "poolt" või "vastu" kandidaadi nime juures. Sellisel juhul osutub volikogu aseesimeheks valituks see kandidaat, kes saab rohkem poolt- kui vastuhääli.
12.4. Kui volikogu aseesimehe valimistel reglemendi punktis 12.2 nimetatud juhtudel on volikogu aseesimehe kandidaatide nimekirjas kaks või enam kandidaati, saab volikogu aseesimeheks enim hääli saanud kandidaat. Võrdselt hääli kogunute vahel korraldatakse valimiste lisavoor.
12.5. Volikogu esimehe või aseesimehe erakorraliste valimiste käesolevas paragrahvis reguleerimata protseduuriküsimustes rakendatakse käesolevas peatükis sätestatud volikogu esimehe valimiste korda.

13. Volikogu esimehe volitused
13.1. Volikogu esimees:
13.1.1. korraldab volikogu tööd ja juhatab volikogu istungeid; (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
13.1.2. kutsub kokku volikogu juhatuse koosoleku, esitab volikogu juhatusele koosoleku päevakorraprojekti ja juhatab volikogu juhatuse koosolekuid;
13.1.3. määrab volikogu menetlusse võetud eelnõudele juhtiv– ja kaaskomisjone;
13.1.4. jälgib volikogu menetlusse esitatavate eelnõude vastavust käesolevas reglemendis sätestatud nõuetele;
13.1.5. omab tööandja volitusi volikogu kantselei töötajate suhtes;
13.1.6. esindab volikogu.
13.2. Volikogu esimehe volitusel, tema äraolekul või tema volituste peatumisel täidab volikogu esimehe ülesandeid volikogu aseesimees.

14. Volikogu juhatus
14.1. Volikogu juhatus on volikogu töö paremaks korraldamiseks moodustatud kogu.
14.2. Volikogu juhatusse kuuluvad ametikoha järgi volikogu esimees, aseesimees, alatiste komisjonide esimehed ja fraktsioonide esimehed. Volikogu juhatuse koosolekutel osalevad sõnaõigusega linnapea ja linnavalitsuse liikmed või teised sinna kutsutud isikud.
14.3. Volikogu juhatuse koosolekud toimuvad reeglina üks kord kuus nädal enne volikogu istungit.

15. Volikogu juhatuse volitused
15.1. Volikogu juhatus:
15.1.1. korraldab volikogu esindamist;
15.1.2. jaotab volikogu liikmete vahel kohad volikogu alatistes komisjonides;
15.1.3	-	(VÄLJA JÄETUD 25.02.2000 määrusega nr 4)
15.1.4. registreerib volikogu fraktsioonid ja muudatused fraktsioonide koosseisus;
15.1.5. koostab, vaatab läbi ja esitab volikogule kinnitamiseks volikogu istungi päevakorraprojekti eelnõusid sisuliselt arutamata ning võib teha selles muudatusi juhtivkomisjoni või fraktsiooni taotlusel;
15.1.6. jälgib volikogu menetlusse esitatavate või menetluses olevate eelnõude vastavust reglemendis sätestatud nõuetele;
15.1.7. töötab välja ja kinnitab volikogu kantselei struktuuri ning kehtestab volikogu kantselei teenistujate töötasustamise korra;
15.1.8. otsustab volikogu liikmetele, asjatundjatele ja teistele isikutele volikogu ülesannete täitmisel tehtud kulutuste, lepinguliste tasude ning põhitöökohal saamata jäänud töötasu eest hüvituse maksmise;
	15.1.9. otsustab volikogu kantselei põhivarade ostmise ja käsutamise.

16. Volikogu juhatuse otsustusvõimelisus
Volikogu juhatus on otsustusvõimeline, kui juhatuse koosolekul osalevad vähemalt pooled juhatuse liikmed ning otsused võetakse vastu kohalolevate liikmete poolthäälte enamusega.

17. Volikogu juhatuse koosolek
17.1. Volikogu juhatuse koosolekut juhatab volikogu esimees, tema äraolekul volikogu aseesimees.
17.2. Volikogu juhatuse koosolekust võivad osa võtta volikogu liikmed, koosoleku päevakorrapunktide arutamisele kutsutud isikud ning volikogu kantselei teenistujad.
17.3. Volikogu juhatuse koosolek protokollitakse. Protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg, osalejate nimed, arutamisel olnud küsimused ja vastuvõetud otsused. Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija.

2. PEATÜKK
VOLIKOGU KOMISJONID

18. Alatised komisjonid
18.1. Volikogus on järgmised alatised komisjonid:
	18.1.1. rahanduskomisjon;
	18.1.2. kultuurikomisjon;
	18.1.3. kommunaalkomisjon;
	18.1.4. õiguskomisjon;
	18.1.5. revisjonikomisjon. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)

19. Ajutised ja erikomisjonid
19.1. Volikogu võib moodustada ajutisi ja erikomisjone, määrates nende koosseisu, volituste ulatuse ja kestuse.
19.2. Oma tegevuse lõpetamisel esitavad ajutised ja erikomisjonid volikogule aruande.

20. Volikogu liikme kuulumine alatisse komisjoni
20.1. Volikogu liige kuulub ühte alatisse komisjoni.
20.2. Volikogu esimees ei kuulu alatistesse komisjonidesse.

21. Fraktsiooniliikmete osalemine alatistes komisjonides
21.1. Volikogu liikmete osalemise komisjonides otsustab volikogu, tuginedes nende soovidele ja lähtudes komisjoni töö korraldamise otstarbekusest. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
21.2. Kohtade arvu jagamisel alatistes komisjonides arvestab volikogu võimalusel fraktsioonide võrdelise esindatuse põhimõtet, tuginedes fraktsioonide taotlustele. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
21.3. Volikogu liikmetel on õigus vastastikusel kokkuleppel ja volikogu nõusolekul kohti komisjonides vahetada. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
21.4. Fraktsioonil on õigus tähtajaga kuni kolm kuud asendada volikogu nõusolekul alatiste komisjonide koosolekutel oma põhjendatult puuduvaid liikmeid, teatades sellest kirjalikult alatise komisjoni esimehele. Sellekohasele avaldusele kirjutab alla fraktsiooni esimees või aseesimees. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)

22. Alatiste komisjonide koosseis
22.1. Alatiste komisjonide koosseisu ja koosseisu muudatused kinnitab volikogu. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
22.2. Komisjon võib kaasata oma töösse asjatundjaid ja eksperte väljastpoolt volikogu.

23. Komisjoni esimehe ja aseesimehe valimised
Komisjoni esimehe ja komisjoni aseesimehe valib volikogu oma liikmete hulgast volikogu koosseisu häälteenamusega. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)

24. Komisjoni esimehe või aseesimehe tagasiastumine
24.1. Kui komisjoni esimees astub sellelt ametikohalt tagasi või lahkub komisjoni koosseisust või tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad, korraldatakse uue esimehe valimised reglemendi punktis 23 sätestatud korras volikogu järgmisel istungil pärast senise esimehe volituste lõppemist. Kuni komisjoni uue esimehe valimiseni täidab tema kohustusi komisjoni aseesimees. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
24.2. Kui komisjoni aseesimees astub sellelt ametikohalt tagasi või lahkub komisjoni koosseisust või tema volitused volikogu liikmena lõpevad enne tähtaega või peatuvad, korraldatakse uue aseesimehe valimised reglemendi punktis 23 sätestatud korras volikogu järgmisel istungil pärast senise aseesimehe volituste lõppemist. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)

25. Umbusalduse avaldamine komisjoni esimehele või aseesimehele
25.1. Komisjoni esimehele ja komisjoni aseesimehele võib umbusalduse avaldamise algatada reglemendis ja Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses ettenähtud korras. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
25.2. Kui umbusalduse avaldamine ei leidnud volikogu istungil toetust, siis ei saa samale komisjoni esimehele või komisjoni aseesimehele kolme kuu jooksul samal põhjusel algatada uut umbusalduse avaldamist. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)

26. Komisjoni esimehe volitused
26.1. Komisjoni esimees:
	26.1.1. juhib komisjoni tööd;
	26.1.2. koostab komisjoni töökava ja koosolekute päevakorraprojekti;
	26.1.3. kutsub kokku komisjoni koosoleku;
	26.1.4. jaotab komisjoni liikmete vahel tööülesanded;
	26.1.5. otsustab, keda kutsuda osalema päevakorrapunktide arutelul;
	26.1.6. juhatab komisjoni koosolekut;
	26.1.7. esindab komisjoni.
26.2. Komisjoni esimehe volitusel või tema äraolekul täidab komisjoni esimehe ülesandeid komisjoni aseesimees.

27. Komisjoni otsustusvõimelisus
Komisjon on otsustusvõimeline, kui tema koosolekul on kohal vähemalt kolm liiget komisjoni koosseisust, nende hulgas komisjoni esimees või aseesimees.

28. Komisjoni otsuste vastuvõtmise kord ja koosoleku protokoll
28.1. Komisjon võtab otsuseid vastu poolthäälteenamusega.
28.2. Komisjoni liikmel on komisjoni koosolekul õigus nõuda oma ettepaneku hääletamist.
28.3. Komisjoni koosolek protokollitakse. Protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg, osalenute nimed, arutamisel olnud küsimused ja vastuvõetud otsused. Protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja ning protokolli kantakse otsustajate või küsimuse algatajate eriarvamused. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)

29. Linnavalitsuse liikme või teiste isikute osalemine komisjoni koosolekul
29.1. Linnavalitsuse liikmel ja teistel osalevatel isikutel on õigus osaleda komisjoni koosolekul sõnaõigusega.
29.2. Teiste isikute osalemise komisjoni koosolekul otsustab komisjoni esimees.

30. Komisjonide üldpõhimäärus
Komisjonide täpsema töökorralduse sätestab volikogu komisjonide üldpõhimäärus.

3. PEATÜKK
FRAKTSIOONID

31. Fraktsiooni moodustamine ja muudatused fraktsiooni koosseisus
31.1. Fraktsiooni võivad moodustada vähemalt neli volikogu liiget, kes on valitud sama erakonna või sama valimisliidu nimekirja järgi.
31.2. Volikogu liige võib kuuluda ainult ühte fraktsiooni.
31.3. Uue liikme vastuvõtmise fraktsiooni otsustab fraktsioon. Fraktsioonist lahkumine toimub fraktsiooni liikme avalduse või fraktsiooni otsuse põhjal.
31.4. Fraktsiooni registreerib volikogu juhatus.
31.5. Muudatustest fraktsiooni koosseisus teatab fraktsiooni esimees esimesel võimalusel volikogu juhatusele. Fraktsiooni liikmete nimekirja ja fraktsiooni koosseisu muudatused teeb istungi juhataja pärast registreerimist teatavaks volikogu liikmetele.

32. Fraktsiooni esimehe ja aseesimehe valimised
Fraktsioon valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe, kes samal ajal ei või olla volikogu esimehe, aseesimehe või volikogu alatise komisjoni esimehe ametikohal.

33. Volikogu liikmete ja fraktsioonidevaheline koostöö
Volikogu liikmed ja fraktsioonid võivad moodustada ühendusi ja rühmi.

4. PEATÜKK
VOLIKOGU KORRALISED JA ERAKORRALISED ISTUNGID
(REDAKTSIOON 31.03.2000 määrusega nr 5)

34. Korralised istungid
34.1. Volikogu korralise istungi kutsub kokku selle esimees või tema asendaja. Volikogu korralised istungid toimuvad reeglina iga kuu viimasel reedel algusega kell 14.00. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
34.2. Istungite nummerdamist alustatakse volikogu uue koosseisu kokkukutsumisest.
34.3. Volikogu kokkukutsumisel tuleb kutses ära näidata arutusele tulevad küsimused ja kutse peab olema volikogu liikmetele teatavaks tehtud vähemalt neli päeva enne volikogu istungit. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)

341. Erakorralise istungi kokkukutsumine (31.03.2000 määrus nr 5)
341.1. Volikogu erakorralise istungi kutsub kokku volikogu esimees volikogu esimehe või aseesimehe, volikogu juhatuse, revisjonikomisjoni, vähemalt veerandi linnavolikogu koosseisust, linnavalitsuse või linnapea ettepanekul nende poolt taotletud ajal ja päevakorraga ning väljaspool reglemendiga kehtestatud volikogu korralisi istungeid.
341.2. Erakorralise istungi kokkukutsumise nõudjad esitavad koos nõudmisega kirjaliku põhjenduse erakorralise istungi kokkukutsumiseks.
341.3. Erakorralise istungi kokkukutsumisest teatab volikogu esimees volikogu liikmetele Lääne maakonna ajalehe kaudu ja kirjaliku kutsega või muul viisil vähemalt kolm päeva enne istungi toimumist.

35. Volikogu istung
Volikogu valimiste eel toimub volikogu viimane korraline istung mitte hiljem kui valimiste päevale eelneva teise nädala reedel. Volikogu valimiste päevast kuni valimistulemuste väljakuulutamiseni volikogu korralisi istungeid ei toimu.

36. Volikogu istungi avalikkus
36.1. Volikogu istung on avalik.
36.2. Videovõtted ning tele- ja raadioülekanded istungisaalist toimuvad volikogu istungi juhataja loal.
36.3. Korra saalis tagab volikogu istungi juhataja.

37. Haapsalu linnapea sõnaõigus volikogu istungil
Linnapea võib volikogu istungil osaleda sõnaõigusega.

38. Volikogu istungi kinniseks kuulutamine
38.1. Volikogu istungid on üldjuhul avalikud. Volikogu võib kuulutada istungi kinniseks, kui selle poolt hääletab vähemalt kaks korda enam volikogu liikmeid kui vastu või kui arutatavat küsimust puudutavate andmete avalikustamine on seadusega keelatud või piiratud. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
38.2. Istungi kinniseks kuulutamine otsustatakse iga päevakorrapunkti kohta eraldi.
38.3. Pärast volikogu otsust kuulutada volikogu istung kinniseks kuulutab istungi juhataja välja vaheaja, mille kestel kõrvalised isikud lahkuvad volikogu istungisaalist ning katkestatakse salvestused, välja arvatud volikogu kantselei poolt tehtav fonosalvestus, kui volikogu ei otsusta teisti.

39. Volikogu kinnine istung
39.1. Volikogu kinnise istungi ajal võivad istungisaali siseneda ja seal viibida volikogu liikmed, kinnise istungi päevakorrapunktide arutamisele kutsutud isikud ja volikogu kantselei teenistujad.
39.2. Volikogu kinnisel istungil toimunust annab volikogu esimees massiteabevahendile ülevaate.

40. Volikogu istungi protokollimine ja salvestamine
40.1. Volikogu istung protokollitakse ja fonosalvestatakse. Volikogu kantselei poolt tehtav fonosalvestus säilitatakse kolm kuud, kui volikogu ei otsusta teisiti. Istungi protokoll ja volikogu õigusaktid salvestatakse arvutikettale. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4); (REDAKTSIOON 31.03.2000 määrusega nr 5)
40.2. Volikogu istungi protokoll paber- ja elektronkandjal on avalik.
40.3. Volikogu kinnise istungi protokolliga võivad tutvuda käesoleva reglemendi punktis 39.1 loetletud isikud. Muudel juhtudel annab selleks loa volikogu esimees või juhatus.

5. PEATÜKK
(KEHTETU - 31.03.2000 määrusega nr 5)

6. PEATÜKK
EELNÕUDE ALGATAMINE

42. Volikogu otsuste ja määruste algatamise õigus
Õigusaktide algatamise õigus on:
	42.1. volikogu liikmel;
	42.2. volikogu fraktsioonil;
	42.3. volikogu komisjonil;
	42.4. volikogu juhatusel;
	42.5. linnavalitsusel;
	42.6. linnapeal.

43. Linnavalitsusele, linnapeale või linnavalitsuse liikmele umbusalduse avaldamise algatamise õigus
Linnavalitsusele, linnapeale või linnavalitsuse liikmele umbusalduse avaldamise võib algatada vähemalt neljandik volikogu koosseisust nõuetekohaselt vormistatud otsuse eelnõu esitamisega. Otsuse eelnõu võib esitada igal ajal. Otsuse eelnõu võetakse päevakorda volikogu järgmisel istungil, kui linnavalitsus ei nõua küsimuse kiiremat otsustamist.

44. Volikogu otsuse algatamise õigus ametiisiku ametisse nimetamiseks või ametist vabastamiseks
Linnapea ettepanekul ametiisiku ametisse nimetamise või ametist vabastamise volikogu otsuse eelnõu esitab volikogu menetlusse linnapea.

45. Õigusakti eelnõu või muu kohaliku elu küsimuse panemine rahvahääletusele
Õigusakti eelnõu või muu kohaliku elu küsimuse panemiseks rahvahääletusele võtab volikogu vastu määruse.

46. Eelnõu üleandmine
46.1. Algatatavate eelnõude, avalduste, deklaratsioonide ja pöördumiste eelnõud koos seletuskirjade ja muude vajalike kirjalike lisadega antakse üle volikogu kantseleisse või istungi juhatajale enne päevakorras olevate küsimuste arutamist istungisaali kõnepuldist. Eelnõu esitaja võib seejuures esineda eelnõu kuni kaheminutilise tutvustusega.
46.2. Eelnõud peavad olema dateeritud ja varustatud algataja nime ja tema või tema esindaja allkirjaga. Eelnõud peavad vormistuselt vastama volikogu juhatuse poolt kehtestatud normtehnilistele eeskirjadele. 
46.3. Välislepinguid käsitlevad eelnõud esitatakse koos lepingu eesti- ja võõrkeelse koopiaga. Eestikeelse originaali puudumisel esitatakse lepingu eestikeelne tõlge, millel on tõlkija nimi.
46.4. Kui eelnõu algataja ei ole järginud käesoleva reglemendi punktide 46.1 - 46.3 sätestatud eelnõu vorminõudeid ja üleandmise tingimusi, tagastab volikogu esimees eelnõu selle algatajale juhtiv– või kaaskomisjoni määramata.

47. Juhtivkomisjoni määramine
Volikogu esimees määrab esitatud eelnõule volikogu komisjonide hulgast juhtiv- või kaaskomisjoni ning vajadusel jaotab eelnõusid komisjonide vahel ümber.

48. Juhtivkomisjoni ettepanek eelnõu kohta
48.1. Algatatud eelnõu kohta teeb juhtivkomisjon volikogu juhatusele ettepaneku võtta eelnõu volikogu istungi päevakorda või arvata eelnõu volikogu menetlusest välja.
48.2. Volikogu liikme, fraktsiooni, juhatuse või komisjoni algatatud ja menetlusse võetud eelnõu, mis puudutab linnavalitsuse pädevust, saadab volikogu kantselei hiljemalt teisel tööpäeval linnavalitsusele seisukoha andmiseks.
48.3. Linnavalitsus teatab volikogu kantseleisse kirjalikult oma seisukoha kolme päeva jooksul eelnõu saamisest arvates, märkides ühtlasi, kas, kes ja millisel eelnõu arutamise etapil esitab linnavalitsuse seisukoha volikogu istungil.
Seisukoha andmisest loobumisel teatab linnavalitsus sellest volikogu kantseleisse kolme päeva jooksul eelnõu saamisest arvates.
48.4. Reglemendi punktis 48.3 sätestatud juhtudel teeb juhtivkomisjon mistahes seisukoha saamisest volikogu juhatusele ettepaneku võtta eelnõu volikogu päevakorda või teeb volikogule põhjendatud ettepaneku arvata eelnõu volikogu menetlusest välja.

49. Eelnõu tagasivõtmine
49.1. Eelnõu algatajal on õigus tema poolt algatatud eelnõu volikogus menetlemise igal etapil tagasi võtta, mille tagajärjel see eelnõu langeb välja volikogu menetlusest.
49.2. Linnavalitsusele, linnapeale või linnavalitsuse liikmetele umbusalduse avaldamise eelnõu, samuti eelnõu, mille linnavalitsus on sidunud usaldusküsimusega, tagasi võtta ei saa.

7. PEATÜKK
VOLIKOGU ISTUNGI PÄEVAKORD

50. Volikogu istungi päevakorraprojekt
50.1. Volikogu istungi päevakorraprojekti koostab volikogu juhatus juhtivkomisjonide ettepanekute alusel.
50.2. Ettepaneku eelnõu lülitamiseks volikogu järgmise istungi päevakorda esitab juhtivkomisjon hiljemalt volikogu juhatuse koosolekul. Volikogu juhatusel on õigus hiljem laekunud ettepanekud päevakorraprojekti koostamisel arvestamata jätta.
50.3. Juhtivkomisjoni ettepanekus võtta eelnõu päevakorda peab olema märgitud eelnõu pealkiri ja algataja, eelnõu volikogus arutamise soovitav aeg ja vajadusel järjekord või menetlemise etapp.
50.4. Sama suhet reguleeriva kahe või enama volikogu menetluses oleva eelnõu suhtes võib juhtivkomisjon teha ettepaneku arutada neid eelnõusid ühe päevakorrapunktina.
50.5. Alatine komisjon võib eelnõu algatamata teha ettepaneku võtta päevakorda eraldi päevakorrapunktina olulise tähtsusega linnaelu küsimuse arutamine.

51. Eelmisel volikogu istungil arutamata jäänud eelnõude lülitamine päevakorraprojekti
Volikogu eelmisel istungil arutamata jäänud eelnõud lülitab volikogu juhatus volikogu järgmise istungi päevakorraprojekti reeglina esimestena.

52. Päevakorraprojekti kinnitamine
52.1. Volikogu istungi päevakorraprojekt koos eelnõudega väljastatakse volikogu liikmetele hiljemalt 4 päeva enne järgneva istungi algust.
52.2. Volikogu kinnitab päevakorraprojekti istungi avamisel. Päevakorraprojekti arutamise käigus kuulatakse ära ja vajadusel hääletatakse läbi protestid projektis esinevate vigade kohta ja ettepanekud eelnõude päevakorraprojektist väljajätmiseks. Seejärel kinnitatakse kogu päevakord.
52.3. Kui istungi juhataja nõustub päevakorraprojekti kohta esitatud protesti või ettepanekuga, loetakse see rahuldatuks hääletamata, kui keegi volikogu liikmetest hääletamist ei nõua.

53. Päevakorraküsimuste arutamise järjekord
Päevakorraküsimuste arutamise järjekorra teeb istungi juhataja teatavaks istungi alguses, täpsustades vajadusel seda istungi eel.

54. Päevakorraküsimuste arutamine väljaspool järjekorda
Volikogu istung võtab väljaspool järjekorda arutamiseks päevakorda:
54.1. volikogu otsuse eelnõu linnavalitsusele, linnapeale või linnavalitsuse liikmetele umbusalduse avaldamise kohta - järgmisel istungil pärast eelnõu esitamist, kui linnavalitsus ei nõua ja volikogu ei otsusta küsimuse kiiremat otsustamist;
54.2. õiguskantsleri või maavanema ettepaneku volikogu õigusakti või tegevuse vastavusse viimiseks põhiseaduse või seadusega – järgmisel istungil pärast ettepaneku saamist.

55. Eelnõu menetlusest väljaarvamine
55.1. Eelnõu läbivaatamiseks määratud juhtivkomisjon, samuti muu alatine komisjon või fraktsioon võib teha volikogule ettepaneku arvata mistahes eelnõu enne selle päevakorda võtmist volikogu menetlusest välja.
55.2. Ettepanek eelnõu menetlusest väljaarvamise kohta esitatakse volikogu istungi algul kirjalikult istungi juhatajale. Eelnõu algataja või tema esindaja soovil annab istungi juhataja talle sõna selgituseks ning paneb siis ettepaneku hääletamisele.
55.3. Eelnõu menetlusest väljaarvamise otsustab volikogu poolthäälteenamusega.

56. Päevakorravälised küsimused
56.1. Päevakorraväliselt edastatakse teateid ja käsitletakse volikogu istungil:
	56.1.1. proteste protseduurireeglite rikkumise kohta;
	56.1.2. töökorda puudutavaid küsimusi istungi juhataja ettepanekul;
	56.1.3. ettepanekuid päevakorra muutmiseks;
	56.1.4. poliitilisi avaldusi ning informatsiooni ja vastuseid neist tulenevatele küsimustele. Poliitilise avalduse esitaja peab oma esinemissoovist teatama istungi juhatajale, kes leiab selleks sobiva aja sama istungi raames;
	56.1.5. volikogu liikme poolt volikogu juhatusele hääletamiseks esitatud küsimust, mille volikogu juhatus välja hääletas.
56.2. Teadaandeid volikogu liikmetele, komisjonidele ja fraktsioonidele edastab istungi juhataja. Teadaande tekst antakse istungi juhatajale kirjalikult. Istungi juhataja nõusolekul võib volikogu liige esitada oma mittepoliitilise avalduse, teate või informatsiooni ka suuliselt. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
56.3. Istungi juhataja annab selgelt märku, kui päevakorraküsimuse arutamine katkestatakse ning kui seda jätkatakse.

8. PEATÜKK
HÄÄLETAMINE VOLIKOGUS

57. Hääletamine volikogus
57.1. Volikogu ainupädevusse kuuluvaid küsimusi otsustatakse hääletamise teel. Muudes küsimustes hääletatakse juhul, kui vähemalt üks volikogu liige seda nõuab. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
57.2. Hääletamine volikogus on avalik. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
57.3. Isikuvalimised otsustatakse salajasel hääletamisel. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
57.4. Volikogu otsused fikseerib istungi juhataja. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
57.5. Volikogu otsustused tehakse poolthäälte enamusega. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22.1 lõike punktides 2,4,6-10,14,15,18 ja 24 ettenähtud küsimustes otsustuste vastuvõtmiseks on vajalikud volikogu koosseisu häälteenamus. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)

58. Volikogu liikmete kohaloleku kontroll
Volikogu liikmete kohalolekut kontrollitakse volikogu istungi alguses ning enne sellise määruse või otsuse eelnõu hääletamist, mille vastuvõtmiseks on nõutav volikogu koosseisu häälteenamus. Kui mõni volikogu liikmetest nõuab, kontrollitakse kohalolekut ka enne mõne muu päevakorraküsimuse hääletamist.

59. Hääletamise viis
Hääletamine toimub lihthääletusena, konkureeriva hääletusena või nimekirja hääletusena.
59.1. Lihthääletusel otsustatakse häälteenamusega üksikettepanek.
59.2. Konkureerival hääletusel otsustatakse häälteenamusega samas päevakorrapunktis esitatud mitme ettepaneku vahel, kusjuures konkureerivast ettepanekust vähem hääli saanud ettepanek langeb välja.
59.3. Isikuvalimised nimekirja alusel toimuvad lihthääletusel üksikettepanekuna, kui volikogu ei otsusta teisiti.

60. Ettevalmistused hääletamiseks
Vahetult enne hääletama asumist kordab volikogu istungi juhataja hääletamisele pandavat küsimust ning veendub, et kõigile volikogu liikmetele on hääletamisele pandav küsimus ühtmoodi arusaadav. Kui küsimus on kellelegi arusaamatu, siis istungi juhataja kordab seletust.

61. Vaheaja nõudmine enne hääletamist
Enne hääletamist võib alatise komisjoni või fraktsiooni esimees või aseesimees nõuda kuni viieminutilist vaheaega.

62. Küsimuse panemine hääletamisele
62.1. Volikogu istungi juhataja teatab volikogule valjusti oma otsusest panna küsimus hääletamisele.
62.2. Volikogu istungi juhataja otsust mingi küsimuse hääletamisele paneku kohta ei vaidlustata, välja arvatud juhul, kui juhataja on rikkunud reglementi, linna põhimäärust või Kohaliku omavalitsuse korralduse seadust.

63. Hääletamine
63.1. Volikogu liige hääletab isiklikult.
63.2. Hääletamine toimub käe tõstmisega või reglemendis sätestatud juhtudel hääletamissedelite täitmisega. Häälte lugemiseks salajasel hääletamisel valib volikogu eelnevalt vähemalt kolmeliikmelise  häältelugemiskomisjoni, kes protokollib hääletamistulemused.
63.3. Enne hääletamistulemuste selgumist ei ole kellelgi õigust volikogu istungisaalis valjusti mõtteid avaldada.

64. Hääletamistulemustest teatamine
Hääletamistulemustest teatab volikogu istungi juhataja valjusti ning kinnitab seda haamrilöögiga.

65. Õigus nõuda hääletamise kordamist
65.1. Kui volikogu liige märkab hääletamise käigus volikogu reglemendi rikkumist, on tal püsti tõustes õigus nõuda hääletamise kordamist.
65.2. Volikogu liikmel ei ole õigust pärast hääletamistulemuste teatamist taotleda oma hääle lisamist hääletusprotokolli.

66. Volikogu liikme õigus tutvuda avaliku hääletamise tulemustega
Volikogu liikmel on õigus tutvuda häältelugemiskomisjoni protokollitud avaliku hääletamise tulemustega.

661. Umbusaldusmenetlus volikogus (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
661.1. Vähemalt neljandik volikogu koosseisust võib algatada umbusalduse avaldamise volikogu esimehele, linnapeale, mõnele valitsuse liikmele või volikogu komisjoni esimehele.
661.2. Umbusalduse avaldamine toob kaasa volikogu esimehe või volikogu komisjoni esimehe ametist vabastamise. Volikogu esimehele umbusalduse avaldamise korral täidab volikogu esimehe ülesandeid kuni uue esimehe valimiseni volikogu aseesimees või volikogu vanim liige.
661.3. Umbusalduse avaldamine on aluseks linnapea või valitsuse liikme töölt vabastamisele volikogu usalduse kaotamise tõttu.
661.4. Kui umbusalduse avaldamine ei leidnud volikogu istungil toetust, siis ei saa samale isikule kolme kuu jooksul samal põhjusel algatada uut umbusalduse avaldamist.

9. PEATÜKK
PÄEVAKORRAKÜSIMUSE ARUTAMINE VOLIKOGU ISTUNGIL

67. Eelnõu esitamine arutamiseks muudetud kujul
Eelnõu algataja nõusolekul võib juhtivkomisjon esitada eelnõu volikogule arutamiseks või esimesele lugemisele muudetud kujul.

68. Ettekanne ja kaasettekanne
68.1. Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu algataja või tema esindaja ettekandega. Seejärel kuulatakse ära juhtivkomisjoni esindaja kaasettekanne. Eelnõu algatajaks ja juhtivkomisjoni esindajaks võib olla üks ja sama isik.
68.2. Eelnõu algataja või juhtivkomisjoni taotlusel võib volikogu istungi juhataja anda loa veel ühe kaasettekande pidamiseks. Taotlus täiendava kaasettekande pidamiseks esitatakse volikogu esimehele kirjalikult hiljemalt volikogu selle istungi alguseks, mille päevakorda vastava eelnõu arutamine on kavandatud.
68.3. Ettekandeks antakse aega kuni 20 minutit ja kaasettekandeks kuni 10 minutit. Ettekandja taotlusel võib istungi juhataja ettekande aega pikendada kolme minuti võrra ja kaasettekandja taotlusel kaasettekande aega kolme minuti võrra. Edasiseks ettekande pikendamiseks annab loa volikogu.
68.4. Kui ettekandja või kaasettekandja räägib üle lubatud aja, katkestab istungi juhataja ettekandja.

69. Küsimused ettekandjale ja kaasettekandjale
Volikogu liige võib ettekandjale ja kaasettekandjale ettekannete kohta esitada neli suulist küsimust. Küsimuste esitamiseks annab küsija märku käe tõstmisega. Volikogu istungi juhataja annab sõna vastavalt sooviavaldajate järjekorrale. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4); (REDAKTSIOON 31.03.2000 määrusega nr 5)

70. Linnavalitsuse seisukoha esitamine
70.1. Volikogu liikme, fraktsiooni või komisjoni algatatud eelnõu arutamisel volikogus võib linnavalitsuse esindaja pidada kaasettekande linnavalitsuse seisukohast eelnõu kohta.
70.2. Kui eelnõu arutelu volikogus katkestatakse, võib linnavalitsuse esindaja avaldada linnavalitsuse seisukoha ka arutamise jätkamiseks esitatud eelnõu muutunud teksti kohta.
70.3. Linnavalitsus võib seisukoha esitamisest loobuda.

71. Arvamuse avaldamise viisid ja kestus
Päevakorraküsimuses arvamuse avaldamise viisid on:
71.1. sõnavõtt kõnepuldist päevakorraküsimuse arutamise korra kohta kestusega kuni viis minutit;
71.2. sõnavõtt kohalt faktiliseks õienduseks kestusega kuni üks minut;
71.3. kommentaarideta küsimuse esitamine kohalt ettekandjale ja kaasettekandjale kestusega kuni kaks minutit;
71.4. sõnavõtt kõnepuldist kestusega kuni viis minutit. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)

72. Arvamuse avaldamise kord
Päevakorraküsimuses arvamuse avaldamiseks antakse märku käetõstmisega ning istungi juhataja annab sõna vastavalt järjekorrale.

73. Arvamuse avaldamine istungi juhataja poolt
Istungi juhataja ei või asja sisuliseks arutamiseks sõna võtta kohalt. Sõnavõtu ajaks peab ta istungi juhatamise üle andma asejuhatajale ning esinema kõnepuldist. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)

74. Piirangud arvamuse avaldamisel
Ühel istungil antakse volikogu liikmele samas päevakorraküsimuses sõna kuni nelja küsimuse esitamiseks ning üheks sõnavõtuks. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4); (REDAKTSIOON 31.03.2000 määrusega nr 5)

75. Küsimuste esitamine
Arutatavas päevakorraküsimuses esitatakse ettekandjale ja kaasettekandjale küsimusi vastavalt reglemendis sätestatud tingimustele.

76. Istungi juhataja õigused volikogu etiketi rikkumise korral
76.1. Istungi juhataja taandab arutatavasse päevakorraküsimusse mittepuutuvad küsimused ja lõpetab arutatavasse päevakorraküsimusse mittepuutuvad või volikogu etiketile mittevastavad kõned.
76.2. Istungi juhatajal on õigus anda vasturepliigi korras sõna volikogu liikmele, kelle nimi kõlas kas ettekandes või kaasettekandes.

77. Läbirääkimised
77.1. Päevakorraküsimuse arutamisel avatakse läbirääkimised.
77.2. Läbirääkimistel esinevad volikogu liikmed, fraktsioonide ja komisjonide esindajad sõnavõtuga volikogu istungisaali kõnepuldist. Sõnavõtja taotlusel võib istungi juhataja kõneaega pikendada kolme minuti võrra. Edasise sõnavõtu pikendamise otsustab volikogu. (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
77.3. Kui kõnepidaja räägib üle lubatud aja, katkestab istungi juhataja kõne.

78. Läbirääkimiste lõpetamine ja lõppsõna
78.1. Ettepaneku läbirääkimiste lõpetamiseks teeb istungi juhataja.
78.2. Otsuse läbirääkimiste lõpetamise kohta võtab volikogu vastu hääletades. Kui arvamuse avaldamiseks soovi ei ole, loetakse läbirääkimised lõpetatuks hääletamiseta. Istungi juhataja annab sõna kõigile, kes on arvamuse avaldamiseks soovi avaldanud enne selle otsuse vastuvõtmist.
78.3. Läbirääkimiste lõpetamise järel võivad fraktsioonide esindajad, ettekandja ja kaasettekandja esineda lõppsõnaga kuni kaks minutit.

79. Muudatusettepanekud eelnõu kohta
79.1. Volikogu liikmed, fraktsioonid ja komisjonid võivad esitada juhtivkomisjonile arutusel oleva eelnõu kohta kirjalikke muudatusettepanekuid. Juhtivkomisjon võib ise sõnastada muudatusettepanekuid.
79.2. Muudatusettepanekud tuleb esitada juhtivkomisjonile hiljemalt kolm päeva enne volikogu istungit. Eelnõu mitmel lugemisel või eelnõu arutelu katkestamisel esitatakse muudatusettepanekud juhtivkomisjoni määratud tähtajaks, kui volikogu ei otsusta teisiti.
79.3. Muudatusettepanekuid võib esitada ainult algatatud eelnõus reguleeritava õigussuhte kohta.
79.4. Kui juhtivkomisjon muudatusettepanekut ei arvestanud, võib muudatusettepaneku esitaja oma ettepaneku tagasi võtta enne selle volikogus hääletamisele panemist. Kui juhtivkomisjon arvestas muudatusettepanekut, ei saa muudatusettepanekut tagasi võtta. Tagasivõetud ettepaneku hääletamisele panemist nõuda ei või.

80. Juhtivkomisjoni otsus muudatusettepaneku kohta
80.1. Juhtivkomisjon teeb muudatusettepaneku kohta ühe järgmistest otsustest:
80.1.1. arvestada täielikult;
80.1.2. arvestada osaliselt;
80.1.3. arvestada sisuliselt, muutes redaktsiooni;
80.1.4. jätta arvestamata.

81. Muudatusettepanekute loetelu
81.1. Muudatusettepanekud vormistab juhtivkomisjon loeteluna, kuhu kantakse eelnõu sätete järjekorras muudatusettepaneku sisu, esitaja nimi, juhtivkomisjoni ja eelnõu algataja seisukoht muudatusettepaneku kohta.
81.2. Kui juhtivkomisjon arvestab volikogu liikme muudatusettepaneku sisu, kuid muudab selle sõnastust või arvestab muudatusettepanekut osaliselt, kannab ta muudatusettepanekute loetellu volikogu liikme muudatusettepaneku järele ka ettepaneku juhtivkomisjoni redaktsiooni. Kui muudatusettepaneku alusel jäetakse tekst eelnõust välja, peab väljajäetav tekst olema muudatusettepanekute loetelus esitatud.
81.3. Muudatust, mis on eelnõusse viidud hääletamistulemusena volikogus, ei või juhtivkomisjon täielikult, osaliselt ega sisuliselt muuta. Volikogu poolt eelnõusse hääletatud muudatust võib muuta ainult volikogus hääletamise teel.

82. Arutatava eelnõu uue teksti ettevalmistamine
Juhtivkomisjon valmistab ette arutatava eelnõu uue teksti, millesse on viidud sisse muudatused, lähtudes juhtivkomisjoni poolt arvestatud muudatusettepanekutest, kui volikogu nii otsustab. (REDAKTSIOON 18.12.1998 määrusega nr 32)

83. Päevakorraküsimuse arutamise katkestamine
83.1. Volikogu võib küsimuse arutamise katkestada selle igal etapil, välja arvatud eelnõu esimesel lugemisel.
83.2. Kui katkestamise ettepaneku teeb eelnõu algataja või juhtivkomisjon, katkestatakse arutamine hääletamata.
83.3. Kui katkestamise ettepaneku teeb volikogu liige, fraktsioon või komisjon, kes ei ole eelnõu algataja või juhtivkomisjon, paneb istungi juhataja katkestamise ettepaneku hääletamisele.
83.4. Kui eelnõu arutelu katkestatakse rohkem kui üks kord, hääletatakse muudatusettepanekud läbi enne iga katkestamist, kui juhtivkomisjon ei tee teistsugust ettepanekut.
83.5. Kui päevakorraküsimuse arutamine katkestatakse, teatab juhtivkomisjon arutelu jätkamise aja ja muudatusettepanekute esitamise tähtaja, mis võivad olla samal päeval vaid juhul, kui ükski volikogu liige ei ole selle vastu.

84. Päevakorraküsimuse arutamise jätkamine samal volikogu istungil
Muudatusettepanekute läbiarutamiseks ning nende loetelu ja eelnõu uue teksti või eelnõu lõpliku teksti ettevalmistamiseks võib juhtivkomisjon teha ettepaneku päevakorraküsimuse arutelu katkestada ja jätkata seda veel volikogu samal istungil.
Sellisel juhul täiendavate muudatusettepanekute esitamiseks tähtaega ei määrata.

85. Päevakorraküsimuse arutelu poolelijäämine
85.1. Kui päevakorraküsimuse arutelu jääb volikogu istungil pooleli seoses volikogu istungi lõppemisega, ei käsitleta seda arutamise katkestamisena ning päevakorraküsimuse arutelu jätkatakse volikogu järgmisel istungil.
85.2. Kui volikogu erakorralisel istungil jääb päevakorraküsimuse arutelu pooleli reglemendi 43.1 punktis sätestatud volikogu otsustusvõime puudumise tõttu, ei käsitata seda arutamise katkestamisena ning päevakorraküsimuse arutelu jätkatakse volikogu järgmisel istungil.

86. Uute läbirääkimiste avamine
Kui päevakorraküsimuse arutelu jätkamisel on aluseks oleva eelnõu tekst muutunud, on istungi juhataja kohustatud avama uued läbirääkimised.

87. Muudatusettepanekute hääletamine
87.1. Muudatusettepanekud paneb istungi juhataja hääletamisele enne eelnõu lõpphääletust või enne eelnõu arutelu katkestamist.
87.2. Muudatusettepanekuid, millest tuleneb vajadus muuta linnaeelarvet või selle eelnõu, pannakse hääletamisele pärast juhtivkomisjoni seisukoha ärakuulamist.
87.3. Istungi juhataja paneb muudatusettepaneku hääletamisele ainult siis, kui mõni volikogu liige seda nõuab.
87.4. Enne muudatusettepaneku hääletamist on ettepaneku esitajal, eelnõu algatajal ja juhtivkomisjoni esindajal õigus muudatusettepanekut kommenteerida ühe minuti kestel. Enne juhtivkomisjoni muudatusettepaneku hääletamist on kommenteerimise õigus ka hääletamist nõudval volikogu liikmel.
87.5. Eelnõu loetakse muutunuks, kui muudatusettepanek sai poolthäälteenamuse.

88. Muudatusettepanekute konkureeriv hääletamine
88.1. Kui kaks või enam muudatusettepanekut üksteist välistavad, pannakse need koos põhitekstiga konkureerivale hääletamisele.
88.2. Võrdse häälte arvu korral on otsustav juhtivkomisjoni seisukoht.

89. Muudatusettepaneku muudetud sõnastuse hääletamine
Juhtivkomisjoni taotlusel võib muudatusettepaneku panna hääletamisele muudetud sõnastuses, kui sellega nõustuvad eelnõu algataja ning muudatusettepaneku esitaja.

90. Protseduuriküsimusi käsitlevad ettepanekud
90.1. Protseduuriküsimusi käsitlevad ettepanekud esitatakse istungi juhatajale kirjalikult ja pannakse hääletamisele enne muudatusettepanekuid.
90.2. Ettepanekut eelnõu mitte vastu võtta ei käsitata iseseisva otsuse eelnõuna ega eelnõu muudatusena.

91. Eelnõu lõpphääletus
91.1. Pärast muudatusettepanekute hääletamist paneb istungi juhataja eelnõu lõpphääletusele muudetud kujul.
91.2. Kui mõni fraktsioon või komisjon seda nõuab, tuleb enne lõpphääletust volikogu liikmetele kätte jagada eelnõu lõplik tekst, kui volikogu ei otsusta teisiti.

911. Volikogu tegutsemisvõimetus (REDAKTSIOON 25.02.2000 määrusega nr 4)
911.1. Volikogu on tegutsemisvõimetu, kui ta:
911.1.1. pole võtnud vastu linna eelarvet kolme kuu jooksul eelarveaasta algusest või riigieelarve vastuvõtmisest arvates, kui riigieelarvet ei olnud vastu võetud eelarve aasta alguseks;
911.1.2. pole kahe kuu jooksul uue koosseisu esimese istungi lõppemise päevast arvates valinud volikogu esimeest või linnapead või pole nelja kuu jooksul uue koosseisu esimehe istungi päevast arvates kinnitanud valitsuse liikmeid;
911.1.3. pole kahe kuu jooksul volikogu esimehe, või linnapea ametist vabastamisest arvates valinud uut volikogu esimeest või linnapead või pole nelja kuu jooksul linnapea vabastamisest arvates kinnitanud valitsuse liikmeid;
911.1.4. pole kahe kuu jooksul linnapeale või valitsusele umbusalduse avaldamise päevast arvates valinud uut linnapead ja pole nelja kuu jooksul umbusalduse avaldamise päevast arvates kinnitanud valitsuse liikmeid.
911.2. Kui volikogu osutub tegutsemisvõimetuks, loetakse kõigi tema liikmete volitused ennetähtaegselt lõppenuks ning nende asemele astuvad asendusliikmed kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvis 20 sätestatud korras. Sellisel juhul kutsub volikogu istungi kokku ja seda juhatab kuni volikogu esimehe valimiseni linna valimiskomisjoni esimees või tema asendaja.
911.3. Kui volikogu muutub tegutsemisvõimetuks vähem kui kuus kuud enne kohaliku omavalitsuse volikogude korralisi valimisi ning volikogu liikmete kohtade täitmiseks ei piisa volikogu asendusliikmeid, otsustab Kohalik omavalitsuse korralduse seaduse paragrahvi 22.1 lõike punktis 13 ja 2. lõikes nimetatud küsimusi valitsus.

10. PEATÜKK
LINNAPEA ÜLESSEADMINE VOLIKOGUS.
LINNAVALITSUSELE, LINNAVALITSUSE LIIKMELE JA LINNAPEALE UMBUSALDUSE AVALDAMINE JA EELNÕU SIDUMINE UMBUSALDUSKÜSIMUSEGA. AMETIISIKU AMETISSE NIMETAMINE JA AMETIST VABASTAMINE

92. Linnapeakandidaadi ülesseadmine volikogus
92.1. Linnapeakandidaadid seavad üles volikogu liikmed või fraktsiooni esindajad volikogu istungi ajal selle päevakorrapunkti arutamisel.
92.2. Linnapeakandidaat peab olema Eesti kodanik ning andma volikogu istungi juhatajale kirjaliku nõusoleku kandideerimiseks.
92.3. Pärast linnapeakandidaatide ülesseadmist esinevad linnapeakandidaadid volikogu ees ettekandega linnavalitsuse moodustamise aluste kohta.
92.4. Volikogu liige võib ettekandjale esitada kuni kaks suulist küsimust. Kirjalikke küsimusi ei esitata.
92.5. Kui linnapeakandidaate on mitu, korraldatakse pärast ettekannete ärakuulamist kandidaatide vahel konkureeriv hääletamine, kusjuures konkursi igas voorus langeb välja kõige vähem hääli saanud kandidaat. Kahest kõige enam hääli saanud kandidaadist saab linnapeaks volikogu koosseisu häälteenamuse saanud kandidaat. Kui linnapead ei valitud, korratakse kogu protseduuri järgmisel istungil algusest peale.
92.6. Läbirääkimisi ei avata.
92.7. Linnapeal on valituks osutumise päevast volitus moodustada valitsus.

93. Linnavalitsusele, linnapeale või linnavalitsuse liikmele umbusalduse avaldamise arutamine  
93.1. Linnavalitsusele, linnapeale või linnavalitsuse liikmele umbusalduse avaldamise otsuse eelnõu läbivaatamiseks juhtivkomisjoni ei määrata.
93.2. Umbusalduse avaldamise otsuse eelnõu arutamine algab eelnõu algatajate esindaja ettekandega.
93.3. Kui linnavalitsus on avaldanud volikogu istungi juhatajale soovi esineda umbusalduse avaldamise otsuse eelnõu arutamisel kaasettekandega, kuulatakse ära linnavalitsuse esindaja kaasettekanne. Volikogu liige võib esitada ettekandjale kuni kaks suulist küsimust. Kirjalikke küsimusi ei esitata.
93.4. Otsuse eelnõu arutamisel avab istungi juhataja läbirääkimised, kusjuures sõna võivad võtta vaid alatiste komisjonide ja fraktsioonide selleks volitatud esindajad. Muudatusettepanekuid otsuse eelnõu kohta ei esitata.
93.5. Läbirääkimiste lõpetamise järel võivad ettekandja ja kaasettekandja esineda lõppsõnaga.
93.6. Pärast lõppsõnade ärakuulamist paneb istungi juhataja umbusalduse avaldamise otsuse eelnõu hääletamisele. Otsuse eelnõu hääletatakse samal istungil, millel arutelu alustati. Vajaduse korral pikendab istungi juhataja istungit kuni hääletamistulemuste selgumiseni.

94. Linnavalitsusele, linnapeale või linnavalitsuse liikmele umbusalduse avaldamise otsustamine
Linnavalitsusele, linnapeale või linnavalitsuse liikmele on avaldatud umbusaldust, kui volikogu vastava otsuse poolt hääletas volikogu koosseisu enamus.

95. Linnavalitsuse poolt algatatud eelnõu sidumine usaldusküsimusega
Linnavalitsus võib tema poolt algatatud eelnõu, välja arvatud linnaeelarve eelnõu, vastuvõtmise volikogus menetlemise igal etapil siduda usaldusküsimusega linnavalitsusele.

96. Usaldusküsimusega seotud eelnõu menetlemine
96.1. Linnavalitsuse poolt algatatud ja usaldusküsimusega seotud eelnõu menetlemine volikogus toimub käesolevas peatükis sätestatud erisusi arvestades.
96.2. Kui linnavalitsus seob tema poolt esitatud eelnõu vastuvõtmise usaldusküsimusega eelnõu algatamisel, siis eelnõule juhtivkomisjoni ei määrata ning arutelu käigus laekunud muudatusettepanekute suhtes võtab seisukoha linnavalitsus.
96.3. Kui linnavalitsus seob tema poolt algatatud eelnõu otsuse või määruse vastuvõtmise usaldusküsimusega eelnõu arutelu või lugemise mingil etapil, lõpevad sidumise hetkest varem eelnõule määratud juhtivkomisjoni kohustused ning volikogu istungi juhataja edastab eelnõu arutamise või lugemise käigus esitatud muudatusettepanekud linnavalitsusele, kes võtab nende suhtes seisukoha.
96.4. Linnavalitsuse poolt arvestamata jäetud muudatusettepanekuid volikogu istungil hääletamisele ei panda.
96.5. Eelnõu teist lugemist võib pärast selle sidumist usaldusküsimusega katkestada ainult üks kord.

97. Usaldusküsimusega seotud eelnõu lõpphääletus
Usaldusküsimusega seotud eelnõu võib panna lõpphääletusele mitte varem kui ühe tunni pärast eelnõu sidumisest usaldusküsimusega.

98. Ametiisiku ametisse nimetamise või ametist vabastamise volikogu otsuse eelnõu arutamine
98.1. Volikogu otsuse eelnõu arutamine ametiisiku ametisse nimetamiseks või ametist vabastamiseks algab eelnõu algataja esindaja ettekandega ning juhtivkomisjoni kaasettekandega.
Volikogu liige võib esitada ettekandjale kuni kaks suulist küsimust. Kirjalikke küsimusi ei esitata.
98.2. Esitatud ametiisikukandidaadil või vabastataval ametiisikul on õigus esineda kuni 10-minutilise ettekandega.
98.3. 20 minuti jooksul pärast ametiisikukandidaadi või vabastatava ametiisiku ettekande ärakuulamist võib volikogu liige esitada talle kuni kaks suulist küsimust. Kirjalikke küsimusi ei esitata.
98.4. Ametiisiku ametisse nimetamise või ametist vabastamise küsimuse arutamisel avatakse läbirääkimised. Muudatusettepanekuid volikogu otsuse eelnõu kohta ei esitata.
98.5. Läbirääkimiste lõpetamise järel on eelnõu algataja ja juhtivkomisjoni esindajal ning fraktsioonide selleks volitatud esindajatel õigus esineda lõppsõnaga.
98.6. Lõppsõnade ärakuulamise järel paneb istungi juhataja eelnõu hääletamisele.

11. PEATÜKK
EELNÕU LUGEMISE KORD

99. Eelnõu lugemised
99.1. Eelnõu arutab volikogu reeglina ühel lugemisel, välja arvatud käesolevas reglemendis sätestatud juhtudel.
99.2. Linnaeelarve ja lisaeelarve eelnõu ning linnaeelarve muutmise eelnõu arutab volikogu kahel lugemisel.

100. Eelnõu algataja kohustus viibida eelnõu lugemisel
Eelnõu lugemisel peab viibima eelnõu algataja või tema esindaja.

101. Eelnõu arutamine ühel lugemisel
101.1. Eelnõu ühel lugemisel kuulatakse ära eelnõu algataja või tema esindaja ettekanne ja juhtiv- või kaaskomisjoni esindaja kaasettekanne. Volikogu liikmed võivad ettekandjale esitada küsimusi reglemendis sätestatud korras.
101.2. Avatakse läbirääkimised, mille käigus volikogu liikmed esinevad sõnavõttudega.
101.3. Läbirääkimised lõpevad repliigiga, millega ettekande, kaasettekande või sõnavõtuga esinenud isiku poolt antakse kuni kaks minuti jooksul vastus oponendile.
101.4 Eelnõu lugemine lõpeb hääletamisega.

102. Eelnõu arutamine kahel lugemisel
102.1 Eelnõu esimene lugemine.
102.1.1. Eelnõu esimesel lugemisel kuulatakse ära eelnõu algataja või tema esindaja ettekanne ja juhtivkomisjoni esindaja kaasettekanne. Volikogu liikmed võivad ettekandjale esitada küsimusi reglemendi 9. peatüki vastavates sätetes kehtestatud korras.
102.1.2. Kui juhtivkomisjon on otsustanud eelnõu esimese lugemise lõpetada ja saata eelnõu teisele lugemisele ning ükski fraktsioon ega alatine komisjon ei esita eelnõu tagasilükkamise ettepanekut, lõpetatakse esimene lugemine hääletamata ning eelnõu saadetakse teisele lugemisele.
102.1.3. Kui juhtivkomisjon on otsustanud eelnõu esimest lugemist mitte lõpetada ja eelnõu tagasi lükata, avatakse läbirääkimised ning kui läbirääkimiste lõpetamisel ükski fraktsioon ega alatine komisjon ei tee ettepanekut eelnõu esimest lugemist lõpetada ja saata eelnõu teisele lugemisele, arvatakse eelnõu hääletamiseta volikogu menetlusest välja.
102.2. Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg.
102.2.1. Eelnõu esimese lugemise lõpetamise järel teatab juhtivkomisjon eelnõule muudatusettepanekute esitamise tähtaja, mis ei või olla lühem kui üks tund ja hilisem kui eelnõu esimese lugemise lõpetamisele järgnev volikogu istung.
102.2.2. Juhtivkomisjoni taotlusel võib volikogu otsusega määrata eelnõule muudatusettepanekute esitamiseks ka hilisema tähtaja.
102.3. Keeld katkestada eelnõu teine lugemine
102.3.1. Eelnõu teist lugemist katkestada ei või.
102.4. Eelnõu teise lugemise võtmine päevakorda
102.4.1. Eelnõu teine lugemine võetakse volikogu istungi päevakorda juhtivkomisjoni ettepanekul mitte varem kui ühe tunni jooksul esimese lugemise lõpetamisest arvates.
102.4.2. Ühetunnist tähtaega võib volikogu eelnõu algataja või juhtivkomisjoni ettepanekul pikendada.
102.5. Muudatusettepanekute loetelu ja eelnõu uus redaktsioon.
102.5.1. Eelnõu teiseks lugemiseks peab juhtivkomisjon eelnõule esitatud muudatusettepanekud läbi arutama ning need loeteluna koos juhtivkomisjoni ja eelnõu algataja seisukohaga ning eelnõu uue redaktsiooniga volikogu liikmetele välja jagama.
102.6. Eelnõu teine lugemine
102.6.1. Eelnõu teisel lugemisel kuulatakse ära eelnõu algataja ettekanne ja juhtivkomisjoni esindaja kaasettekanne, milles selgitatakse esimese ja teise lugemise vahel eelnõuga tehtud tööd ja kommenteeritakse muudatusettepanekuid. Volikogu liikmed võivad ettekandjatele esitada küsimusi käesolevas reglemendis sätestatud korras.
102.6.2. Eelnõu teisel lugemisel avatakse läbirääkimised.
102.7. Muudatusettepanekute hääletamine.
102.7.1. Eelnõu kohta esitatud muudatusettepanekute hääletamine toimub käesolevas reglemendis sätestatud korras.
102.8. Eelnõu lõpphääletus teisel lugemisel.
102.8.1. Kui muudatusettepanekute hääletamise järel ei tehta ettepanekut saata eelnõu kolmandale lugemisele, pannakse eelnõu teisel lugemisel pärast muudatusettepanekute hääletamist lõpphääletusele.
102.9. Eelnõu kolmandale lugemisele saatmise otsustamine.
102.9.1. Eelnõu saadetakse kolmandale lugemisele eelnõu algataja või juhtivkomisjoni ettepanekul, kui volikogu nii otsustab.
102.10. Muudatusettepanekute esitamine pärast teise lugemise lõpetamist.
102.10.1. Eelnõu teise lugemise lõpetamise järel võib muudatusettepanekuid esitada vaid volikogu fraktsioon või alatine komisjon, kui eelnõu saadetakse kolmandale lugemisele.
102.10.2. Eelnõu kolmandaks lugemiseks peab juhtivkomisjon eelnõule laekunud muudatusettepanekud läbi arutama ning need loeteluna koos eelnõu algataja ja juhtivkomisjoni seisukohaga ning eelnõu uue redaktsiooniga volikogu liikmetele välja jagama hiljemalt arutamisele eelneval tööpäeval kella 15.00-ks.
102.11. Eelnõu kolmas lugemine.
102.11.1. Eelnõu kolmas lugemine toimub mitte varem kui ühe tunni jooksul eelnõu teise lugemise lõpetamisest arvates.
102.11.2. Eelnõu kolmandal lugemisel võib eelnõu kohta sõna võtta vaid  fraktsiooni ja alatise komisjoni selleks volitatud esindaja.
102.11.3. Muudatusettepanekute hääletamine ning eelnõu lõpphääletus toimub analoogiliselt eelnõu teise lugemisega.

12. PEATÜKK
VOLIKOGU LIIKME ARUPÄRIMINE

103. Arupärimine ja selle esitamine
103.1. Volikogu liikme arupärimine on kirjalik pöördumine linnavalitsuse või tema liikme poole.
103.2. Arupärimine esitatakse kirjalikult vähemalt 15 päeva enne volikogu istungit volikogu kantseleisse. 
103.3. Volikogu esimees edastab arupärimise vastavale ametiisikule, linnavalitsuse puhul linnapeale ning korraldab arupärimise teksti jagamise volikogu liikmetele.

104. Arupärimisele vastamine
104.1. Arupärimisele tuleb vastata volikogu järgneval istungil.
104.2. Arupärimise adressaadiga kooskõlastatult võib volikogu esimees teha volikogule ettepaneku kuulutada arupärimisele vastamine kinniseks. Vastava otsuse teeb volikogu kahekolmandikulise häälteenamusega.
104.3. Arupärimisele vastamise kinniseks kuulutamine otsustatakse iga arupärimise puhul eraldi.

105. Arupärimisele vastaja
105.1. Volikogu liikme arupärimisele vastab arupärimise adressaat.
105.2. Arupärija nõusolekul võib arupärimisele vastata ka ametiisik, kes arupärimisele vastamise päevaks on ametlikult määratud arupärimise adressaadi kohusetäitjaks.

106. Arupärimisele vastamisest teatamine
Arupärimise adressaat on kohustatud arupärimise kättesaamisele järgneva töönädala jooksul volikogu esimehele kirjalikult teatama oma valmisolekust arupärimisele vastata.

107. Arupärimistele vastamise kord
107.1. Arupärimistele vastatakse nende esitamise järjekorras.
107.2. Volikogu kuulab ära arupärimise adressaadi vastuse. Arupärija võib pärast vastuse ärakuulamist esitada arupärimiseks tõstatatud probleemi kohta kuni kolm täpsustavat küsimust. Kui arupärija ei saa oma täpsustavale küsimusele vastust, on tal õigus küsimust korrata.
107.3. Arupärimisele vastamiseks antakse aega kuni 10 minutit, küsimusele vastamiseks kuni üks minut.
107.4. Läbirääkimisi ei avata.

13. PEATÜKK
LÕPPSÄTTED

108. Reglemendiga sätestamata protseduuriküsimuste lahendamine
108.1. Protseduuriküsimused, mis on reglemendi või mõne muu õigusaktiga sätestamata, otsustab volikogu juhatus.
108.2. Kahe nädala jooksul pärast volikogu juhatuse otsuse vastuvõtmist reglemendiga reguleerimata protseduuriküsimuse lahendamiseks esitab volikogu esimees või aseesimees volikogu menetlusse vastavasisulise eelnõu volikogu reglemendi täiendamiseks.
108.3. Kuni vastava eelnõu jõustumiseni reguleerib protseduuriküsimust volikogu juhatuse otsus.