Author: Krista Esta
Last saved by: Asta Urb
Company: Haapsalu Linnavalitsus

K O R R A L D U S

Haapsalu,				07. juuni 2007 nr 450

Õnnemängukoha avamiseks nõusoleku mitteandmine

OÜ Cityclub (edaspidi Avaldaja) on esitanud Haapsalu Linnavalitsusele (edaspidi Linnavalitsus) avalduse, millega soovitakse saada nõusolekut õnnemängude korraldamiseks aadressil Posti 41, Haapsalu. Avaldusest tulenevalt soovib Avaldaja korraldada õnnemänge mänguautomaatidel lahtiolekuajaga 24h ööpäevas. Lisaks on avalduses märgitud, et õnnemängukoha avamisega luuakse 15 töökohta. Avaldusele on lisatud koopia tegevusloast, „Kokkulepe üürilepingu sõlmimiseks” ja väljavõte ehitisregistrist. 

Taotletava õnnemängukoha hoone asukoht (Posti 41) asub Haapsalu kesklinnas Posti ja Nurme tänava ristmikul (kummaltki poolt on ristmik eraldatud kõnniteega). Hoone piirneb  teistest külgedest rajatava äri- ja elamuhoonega (asub Posti 41-st ligikaudu 5 m kaugusel) ning AS Eesti Post Lääne regiooni teenindushoonega. Posti 41 senine kasutusotstarve on büroohoone peasissekäiguga Posti tänavalt. 

Haapsalu Linnavalitsus esitas oma 18.05.2007.a kirjaga nr 17-1.14/1862 OÜ-le Cityclub alljärgnevad küsimused:
1.	Aadressil Posti 41 asub ärihoone, mille ehitisregistri järgne kasutusotstarve on „büroohoone, pangahoone”. Vastavalt ehitusseaduse § 32 lg 3 võib ehitist kasutada vaid ettenähtud kasutamise otstarbel. Miks ei ole avaldaja taotlenud enne hasartmängu seaduses nõutud kohaliku omavalitsuse kirjaliku nõusolekut ehitusseaduse alusel ehitise kasutusloa muutmist?
2.	Millega on põhjendatud avaldaja soov määrata lahtiolekuajaks 24 tundi ööpäevas?
3.	Millisele hoonega piirnevale tänavale jääks õnnemängukoha sissepääs?
4.	Kuidas on planeeritud parkimiskorraldus õnnemängukoha külastajatele?

OÜ Cityclub esitas oma vastused 30.05.2007.a, millega selgitas, et ehitusseaduse § 32 lg 3 reguleerimisese ei hõlma hasartmänguseaduse alusel antavat kirjalikku nõusolekut, lahtiolekuaeg on tulenev tavast, sissekäik jääb Posti tänavale ning parkimiseks kasutatakse üldkasutatavat parklat.

Lisaks nimetatud kirjavahetusele on peetud telefonivestlusi Haapsalu Linnavalitsuse linnasekretäri ja OÜ Cityclub juristi vahel.

Hasartmänguseaduse § 7 lg 3 alusel võib õnnemängu, kihlveo või totalisaatori mängukoha avada üksnes aadressil, mille kohta vastav valla- või linnavalitsus on andnud kirjaliku nõusoleku enne käesoleva seaduse § 12 2. lõikes nimetatud korraldusloa taotlemist. Samas ei anna hasartmänguseadus kaalutluspiire, mille raamides otsustada. 

Nimetatud sätte eesmärgiks tuleb lugeda kohaliku omavalitsuse õigust otsustada teatud aadressil õnnemängukoha avamise lubatavuse üle. Sellest tulenevalt on kohalikul omavalitsusel õigus piirata õnnemängukoha avamist piirkonnas, kus see võiks kahjustada kolmandate isikute või avalikke huve. Kirjaliku nõusoleku andmisel on asjakohane ka hinnata kaasnevaid sotsiaalseid mõjusid ja ümbritseva infrastruktuuri mõju loa andmise otsustamisel.

Eelkirjeldatud kontrollese ühtib ka ehitusseaduse § 34 lg 1 p 2 sätestatuga st kasutusloa väljastamisest keeldutakse, kui ehitise kasutamise otstarve ei vasta avalikele huvidele. Sel põhjusel esitas Linnavalitsus ka Avaldajale küsimuse kasutamisloa kohta. 

Vastavalt ehitusseaduse § 32 lg 1 on ehitise kasutusluba kohaliku omavalitsuse nõusolek, et valminud ehitis või selle osa vastab ehitisele ettenähtud nõuetele ja seda võib kasutada vastavalt kavandatud kasutamise otstarbele.

Posti 41 hoone kasutamisotstarve on käesoleval ajal „büroohoone”. Õnnemängukohana tegutsemiseks oleks vajalik taotleda kasutusloa muudatust. Vastavalt Majandus- ja Kommunikatsiooniministri 26.11.2002.a määrusele nr 10 „Ehitise kasutamise otstarvete loetelu” peaks Posti 41 asuva ehitise kasutamisotstarve olema „ 12614 – Tantsusaal, diskoteek, kasiino”

Sõltumata sellest, et seadusandlus ei reguleeri, millises järjekorras tuleb õnnemängukorraldajal alustada mängukoha avamise menetlust st kas ehitise viimisest nõuetelevastavaks või nõusoleku saamisest kohalikult omavalitsuselt, on põhjendatud, et avalike huvide suhet ehitise kasutamise kohta õnnemängukohana, tuleb hinnata ka hasartmänguseaduse alusel nõusoleku andmisel.

Hasartmängud üldiselt on meelelahutuslik ajaviide, mille käigus antakse mängijatele võimalus tunda pinget, riski ning õnne võimaliku võidu korral. Senikaua kuni mängitakse puhtalt sportlikust hasardist või uudishimust ei osuta hasartmängu mängimine ohtu ei isikule endale või tema lähedastele. Samuti ei ole sellisel juhul oluline kus asub mängukoht või kui kerge on isikule leida üles ja siseneda mänguruumi. Ohtlikuks muutub mängurlus hetkest kui isikule muutub mängimine kontrollimatuks, st ei saada aru oma sõltuvusest mängida. Psühholoogid väidavad, et mängusõltuvus on patoloogiline haigus, tõsine psüühikahäire, mis on küll diagnoositav ja ravitav
(http://kasiino.delfi.ee/index.php?page=45). Hasartmängurlus on vaieldamatult tõusnud Eesti ühiskondlikus hoiakus ilmseks paheks, mida tuleb taunida. Ühiskondlik väärtushoiak hasartmängukohtade ja eelkõige õnnemängukohtade avamiseks on ilmselgelt negatiivne. 

Turu-uuringute AS-i poolt 2006.aastal läbiviidud uuringu „Elanikkonna kokkupuude hasart- ja õnnemängudega” kohaselt on 95% tõenäosusega patoloogiliste mängijate hulk Eestis 27400 – 44000 e keskmiselt 3,4% elanikkonnast. Probleemseid mängijaid (oht kujuneda patoloogiliseks) on 23600 – 39200 e keskmiselt 3% elanikkonnast. Sama suhet arvestades on Haapsalu linnas patoloogilisi mängijaid hinnanguliselt 400 inimest ja probleemseid mängijaid 360 inimest e kokku 760 mängijat. Oluline on asjaolu, et võrreldes 2004.a uuringuga on tõus keskeltläbi 1%.

Avaldaja soovitud õnnemängukoha asukoht asub Haapsalu linna nn peatänava ääres ning omab keskset ja linnapildis domineerivat positsiooni. Vahetult planeeritava sissekäigu eest läheb läbi Haapsalu elanike ja külastajate peamaršuut ning asub Haapsalu suurim parkla. Sellises asukohas asuval õnnemängukohal on potentsiaalne võimalus meelitada mängima ka esmakordseid külastajaid, kes võivad huvi süvenedes saavutada sõltuvuse. Kuigi Haapsalus juba tegutsevad õnnemängukohad asuvad samuti peatänava ääres, ei oma need otsest sissekäiku kõnniteedele ning ei oma domineerivat rolli üldises linnapildis, mistõttu on juhukülastajate sisenemine neisse oluliselt raskem.

Lisaks üldises linnapildis domineerivale asukohale peab arvestama, et asukoha vahetuslähedusse rajatakse korterelamut.

Linnavalitsus ei soovi, et soovitud asukohas avatav õnnemängukoht hakkab kujundama Haapsalu üldist kuvandid, mis paratamatult selle asukohaga tekib. Lisaks üldisele kuvandile 
peab Linnavalitsus oma ülesandeks kaitsta avalikkust (Haapsalu elanikud ja külastajad) üha süveneva sotsiaalse probleemi eest ning seetõttu taunib õnnemängukoha avamist Avaldaja soovitud asukohas. Linnavalitsuse seisukoht ei ole suunatud ainult õnnemängukoha avamise suhtes nimetatud asukohas, vaid peab oluliseks märkida, et ka nimetatud asukohas on taunitav samuti tantsusaali või diskoteegi avamine, mis kuuluvad kasutusloa taotlemisel ühe koodi alla.

Linnavalitsuse seisukohta ei muuda ka Avaldaja märkus, et mängukoha avamisega luuakse 15 uut töökohta. Arvestades üldist tööjõu puudust võib pigem arvata, et Avaldajal on raskusi omale töötajate leidmisega.

Linnavalitsus on seisukohal, et Avaldaja taotlusele negatiivse vastuse andmisega ei riivata PS sätestatud ettevõtlusvabadust sellise intensiivsusega, mis ei lubaks antud asukohas õnnemängukoha avamise soovile vastata negatiivselt. Avaldaja ei ole esitanud Linnavalitsusele ka teavet, et Avaldaja on teinud põhjendatud kulutusi mängukoha avamiseks. Avaldaja poolt esitatud „Kokkuleppe üürilepingu sõlmimiseks” p 1.2.4 kohaselt märgitakse, et Üürnik soovib Üürilepingu sõlmida eeldusel, et ta saab kõik hasartmänguseadusest tulenevad nõusolekud ja load korraldamaks kõnealustes ruumides hasartmänge. Seega on Avaldaja juba ise ette näinud, et võivad tekkida probleemid lubade saamisel. Samuti näitab asjaolu, et Avaldaja ei ole hakanud teostama ümberehitustöid, mis nõuab kohaliku omavalitsuse nõusolekut, et Avaldaja ei ole teinud kulutusi konkreetse asukoha ümberehitamiseks. Kui Avaldaja on soetanud juba mänguautomaate, siis seda ei saa lugeda investeeringuks konkreetse asukoha jaoks.

Arvestades eelnevat ja juhindudes kohaliku omavalitsuse seaduse § 6 lg 3 p 1, hasartmänguseaduse § 7 lg 3 ning haldusmenetluse seadusest

k o r r a l d a b:

1.	Mitte nõustuda OÜ Cityclub õnnemängukoha avamisega aadressil Haapsalu, Posti 41.
2.	Korraldus teha teatavaks OÜ-le Cityclub (Köleri 2, 10150 Tallinn) korralduse koopia saatmisega posti teel.
3.	Korraldus jõustub teatavakstegemisest.
4.	Korralduse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras või vaide Haapsalu Linnavalitsusele haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.

Ingrid Danilov 
Linnapea				Erko Kalev
				Linnasekretär