Author: Krista Esta
Last saved by: Asta Urb
Company: Haapsalu Linnavalitsus

K O R R A L D U S

Haapsalu,			03. september 2007 nr 595

Hasartmängu mängukoha avamiseks nõusoleku mitteandmine

Novoloto AS (edaspidi Taotleja) on esitanud Haapsalu Linnavalitsusele (edaspidi Linnavalitsus) taotluse, millega soovitakse saada nõusolekut hasartmängu mängukoha avamiseks aadressil Posti 41, Haapsalu. Taotlusest tulenevalt soovib Taotleja avada mängusaali 33 mänguautomaadiga. Mängusaali lahtiolekuaeg oleks tööpäevadel kell 10.00 kuni 02.00 ning puhkepäevadel 10.00 kuni 04.00. Taotlusele on lisatud koopia tegevusloast, koopia korraldusloast asukohaga Posti 37, Haapsalu ning soovitava asukoha vaated. 

Taotleja omab töötavat mängusaali aadressil Posti 37, Haapsalu. Taotlusest tulenevalt on Taotleja eesmärgiks mängusaali kolimine uutesse ruumidesse, millega kaasneks senise mängusaali sulgemine.

Samas asukohas on taotlenud mängusaali avamise nõusolekut ka OÜ Cityclub. Haapsalu Linnavalitsus keeldus oma 07.06.2007.a korraldusega nr 450 mängusaali avamiseks nõusoleku andmisest. Linnavalitsusele teadaolevalt ei ole korraldust vaidlustatud. 

Uue mängukoha hoone asukoht (Posti 41. vt asukohta Lisa 1) asub Haapsalu kesklinnas Posti ja Nurme tänava ristmikul (kummaltki poolt on ristmik eraldatud kõnniteega). Hoone piirneb  teistest külgedest äri- ja elamuhoonega (asub Posti 41-st ligikaudu 5 m kaugusel) ning AS Eesti Post Lääne regiooni teenindushoonega (20 m). Posti 41 senine kasutusotstarve on büroohoone peasissekäiguga Posti tänavalt. Posti 41 hoone kasutamisotstarve on käesoleval ajal „büroohoone”.

Taotleja on oma soovi avaldanud suuliselt ka kohtumisel linnapea ja linnasekretäriga. Kohtumisel osalesid Taotleja poolt Jan Zielinski (AS Novoloto juhatuse liige), Margit Kohv (AS Novoloto juhatuse liige) ning Jaan Parusk (AS Novoloto projektijuht). Arutelu käigus väljendati linnavalitsuse esindajate poolt, et lõplik otsus langetatakse linnavalitsuse istungil, kuid Linnavalitsus on juba korra keeldunud taotletaval aadressil mängukoha avamisest ning Linnavalitsus on jätkuvalt seisukohal nimetatud asukoha mittesobimisest hasartmängukoha asukohana.

Lisaks nimetatud kohtumisele on peetud telefonivestlusi Jaan Paruski ja linnasekretäri vahel.

Vastavalt hasartmänguseaduse § 3 lõikele 1 on hasartmäng mäng, milles osalemine võimaldab omandada raha, muud vara või varalisi õigusi ning mille tulemus määratakse täielikult või osaliselt juhuslikkusel põhineva tegevusega, kusjuures hasartmängus osaleja (edaspidi mängija) riskib kaotada mängus osalemise õiguse eest tehtud panuse.

Hasartmänguseaduse § 7 lg 3 alusel võib õnnemängu, kihlveo või totalisaatori mängukoha avada üksnes aadressil, mille kohta vastav valla- või linnavalitsus on andnud kirjaliku nõusoleku enne käesoleva seaduse § 12 2. lõikes nimetatud korraldusloa taotlemist. 

Nimetatud sätte eesmärgiks tuleb lugeda kohaliku omavalitsuse õigust otsustada teatud aadressil õnnemängukoha avamise lubatavuse üle. Vastavat seisukohta on väljendanud ka hasartmänguseadusesse vastava muudatusettepaneku teinud riigikoguliige M.Pärnoja  muudatusettepaneku arutamisel Riigikogu 09.06.1998.a istungil. Linnavalitsuse üheks ülesandeks on tagada kogukonna stabiilne areng. Sellest tulenevalt tuleb lugeda Linnavalitsuse õiguseks piirata õnnemängukoha avamist piirkonnas, kus see võiks kahjustada kolmandate isikute või avalikke huve. Kirjaliku nõusoleku andmisel on asjakohane hinnata kaasnevaid sotsiaalseid mõjusid ja ümbritseva infrastruktuuri mõju loa andmise otsustamisel.

Hasartmängud üldiselt on meelelahutuslik ajaviide, mille käigus antakse mängijatele võimalus tunda pinget, riski ning õnne võimaliku võidu korral. Senikaua kuni mängitakse puhtalt sportlikust hasardist või uudishimust ei osuta hasartmängu mängimine ohtu ei isikule endale või tema lähedastele. Samuti ei ole sellisel juhul oluline kus asub mängukoht või kui kerge on isikule leida üles ja siseneda mänguruumi. Ohtlikuks muutub mängurlus hetkest kui isikule muutub mängimine kontrollimatuks, st ei saada aru oma sõltuvusest mängida. Psühholoogid väidavad, et mängusõltuvus on patoloogiline haigus, tõsine psüühikahäire, mis on küll diagnoositav ja ravitav
(http://kasiino.delfi.ee/index.php?page=45). Hasartmängurlus on vaieldamatult tõusnud Eesti ühiskondlikus hoiakus ilmseks paheks, mida tuleb taunida. Ühiskondlik väärtushoiak hasartmängukohtade avamiseks on ilmselgelt negatiivne. 

Turu-uuringute AS-i poolt 2006.aastal läbiviidud uuringu „Elanikkonna kokkupuude hasart- ja õnnemängudega” kohaselt on 95% tõenäosusega 15 – 74 aastaste patoloogiliste mängijate hulk Eestis 27400 – 44000 e keskmiselt 3,4% elanikkonnast. Probleemseid mängijaid (oht kujuneda patoloogiliseks) on 23600 – 39200 e keskmiselt 3% elanikkonnast. Sama suhet arvestades on Haapsalu linnas 26.08.2007.a seisuga patoloogilisi mängijaid hinnanguliselt 312 ja probleemseid mängijaid 275 e kokku 587 mängijat. Oluline on asjaolu, et võrreldes 2004.a uuringuga on Eestis üldiselt patoloogiliste mängijate tõus keskeltläbi 1% ning probleemsete mängijate tõus 0,4%. Patoloogiliste ja probleemsete mängijate tõusev protsent annab tunnistust asjaolust, et hasartmängurlus on tõsine sotsiaalne probleem, millega riik ja kohalik omavalitsus peavad tegelema kõrgendatud tähelepanuga. 

Hasartmängusõltuvus on impulsihäire – soov, mille täitmisest inimene ei suuda keelduda, võimetus vastu seista impulsile, ajele või kiusatusele sooritada mingi tegu. Ahvatlus peitub, selles, et ta pakub mängijale illusoorse maailma, kus täituvad kõik soovid. Mängurluse süvenedes võib tagajärjeks olla korduvad hasartmänguepisoodid, mis valitsevad inimeste elu ja kahjustavad sotsiaalseid, tööalaseid, materiaalseid ja perekondlikke väärtusi ning kohustusi. 

Sellest tuleneb ka Linnavalitsuse kohustus arvestada mängukohtade avamiseks lubade andmisel igakülgselt kohaliku kogukonna huvi ja arvamust ning oma tegevusega säästa kogukonna liikmeid võimalike negatiivsete tagajärgede eest. Linnavalitsuse ülesandeks on kaitsta kogukonna liikmeid üha süveneva sotsiaalse probleemi eest.

Taotleja soovitud mängukoha asukoht asub Haapsalu linna nn peatänava ääres ning omab keskset ja linnapildis domineerivat positsiooni. Vahetult planeeritava sissekäigu eest läheb läbi Haapsalu elanike ja külastajate peamaršruut ning asub Haapsalu suurim parkla. Sellises asukohas asuval mängusaalil on potentsiaalne võimalus meelitada mängima ka esmakordseid külastajaid, kes võivad huvi süvenedes saavutada sõltuvuse. Kuigi Haapsalus juba tegutsevad hasartmängusaalid asuvad samuti peatänava ääres sh Taotlejale kuuluv, ei oma need otsest sissekäiku kõnniteedele ning ei oma domineerivat rolli üldises linnapildis, mistõttu on juhukülastajate sisenemine neisse oluliselt raskem.

Lisaks üldises linnapildis domineerivale asukohale peab arvestama, et asukoha vahetusläheduses asuvad korterelamu, bürood sh pank, postkontor. 

Võttes arvesse soovitava mängusaali dominantset positsiooni linna üldises pildis, on kahtlemata selge, et see hakkab kujundama ka Haapsalu üldist mainet ja kuvandit.

Linnavalitsus ei soovi, et soovitud asukohas avatav õnnemängukoht hakkab kujundama Haapsalu üldist kuvandid, mis paratamatult selle asukohaga tekib. Linnavalitsuse seisukoht ei ole suunatud ainult õnnemängukoha avamise suhtes nimetatud asukohas, vaid peab oluliseks märkida, et ka nimetatud asukohas on taunitav samuti tantsusaali või diskoteegi avamine.

Kolmandate isikute ja avalikkuse huvide ning positsioonide kindlaks tegemiseks tellis linnavalitsus uuringu, mille eesmärgiks oli Haapsalu elanike suhtumine hasartmängukohtadesse üldiselt ning kitsamalt mängusaalide avamise kohta aadressil Posti 41 ja 43 (Lisa 2).
Uuringu viis läbi sotsiaal- ja turuuuringu firma Saar Poll.  Uuringu valim koosnes 200st Haapsalus enam kui 5 aastat elanud isikust. Valim on koostatud järgides soolise tasakaalu printsiipi (küsitletutest 50% olid mehed ning 50% naised). Valim koosnes respondentidest vanuses 15 ja vanemad. Antud menetluse raames on kõige olulisemaks küsimuseks:“ Kuidas Te suhtute soovi avada kaks uut mängusaali Haapsalu kesklinnas, Haapsalu hotellis, Posti 43 ja endise Hansapanga hoones, Posti 41?“.  Tulemuseks on, et 44% ei poolda üldse ning 34% pigem ei poolda. Samuti tuleb esile tuua, et valdav enamus soosib linnavalitsuse poolt tehtavaid piiranguid hasartmängusaalide avamisel ning kinnistavad Linnavalitsuse seisukohta, et kesklinnas, dominantsed mängusaalid ei ole Haapsalu elanikele meelepärased.

Sellised tulemused kinnitavad Linnavalitsuse seisukohta, et avalikkus on asunud selgelt negatiivsele positsioonile mängusaali avamise suhtes Taotleja soovitud asukohas.

Linnavalitsus on seisukohal, et taotlusele negatiivse vastuse andmisega ei riivata PS sätestatud ettevõtlusvabadust sellise intensiivsusega, mis ei lubaks antud asukohas hasartmängu mängukoha avamise soovile vastata negatiivselt. Linnavalitsus ei ole käesoleva korraldusega vastu Taotleja tegevusele Haapsalus üldiselt vaid tegevusele konkreetses asukohas. Vestlustes Taotleja esindajatega on linnavalitsus korduvalt rõhutanud, et linna jaoks on oluline ettevõtluskeskkonna normaalne toimimine ning Taotlejal on õigus tegutseda vaba ettevõtluse raames ka Haapsalu linnas. Seda tõestab kasvõi asjaolu, et Linnavalitsus ei ole teinud Taotlejale ühtegi etteheidet tema tänase tegutsemiskoha suhtes. Taotleja ei ole esitanud Linnavalitsusele ka teavet, et tulenevalt Linnavalitsuse tegevusest on tehtud põhjendatud kulutusi mängukoha avamiseks. Taotlejat on suuliselt informeeritud, et enneaegne kulutuste tegemine ei saa olla takistuseks negatiivse otsustuse tegemiseks. Juhul, kui Taotleja on teinud kulutusi uue mängusaali avamiseks, siis on see ettevõtja äririsk, mille peab kandma iga ettevõtja ise. Taotlejal ei saa tekkida õiguspärast ootust, et negatiivse otsustuse korral tekib õigus kahjude hüvitamiseks, arvestades, et Taotlejale on kogu menetluse ajal väljendatud seisukohta, et Taotleja jaoks positiivse otsustuse tegemine on vähetõenäoline.

Linnavalitsus on küsinud Taotleja seisukohta nimetatud eelnõu kohta oma 28.08.2007.a kirjaga. Taotleja vastuses (31.08.2007) ei esitatud uusi põhjendusi või kaalutlemisargumente. 

Arvestades eeltoodut ja juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 3 p 1, hasartmänguseaduse § 7 lg 3, § 18 lg 3 p 5 

k o r r a l d a b:

1.	Mitte nõustuda AS NOVOLOTO hasartmängu mängukoha avamisega aadressil Haapsalu, Posti 41.
2.	Korraldus teha teatavaks AS-le NOVOLOTO (Ahtri 8, 10151 Tallinn) korralduse koopia saatmisega posti teel.
3.	Korraldus jõustub teatavakstegemisest.
4.	Korralduse peale võib esitada kaebuse Tallinna Halduskohtule halduskohtumenetluse seadustikus sätestatud korras või vaide Haapsalu Linnavalitsusele haldusmenetluse seaduses sätestatud korras.

Ingrid Danilov 
Linnapea				Erko Kalev
				Linnasekretär