KUUENDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,			27. jaanuar 2012 nr 139

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu 
algatamine (Vaba tn 9, Haapsalu)

Üldplaneeringut muutva Vaba tn 9 kinnistu detailplaneeringu algatamise ettepaneku teeb Haapsalu Linnavalitsus. Planeeringu eesmärk on jagada linna omandis olev 321895 m2 suurune Vaba tn 9 kinnistu sihtotstarbega „üldkasutav maa“, üldplaneeringus „looduslik haljasmaa (roostik)“, nii et Haava tänava äärde kavandada krunt sihtotstarbega „tootmismaa“. Krunt planeeritakse linna kommunaalteenuste tarbeks, et rajada planeeritavale krundile lehtede komposteerimise, okste kogumise ja purustamise plats, linna keskkonnajaam jms. Asukoha valikul lähtuti sellest, et planeeritav krunt külgneb AS Haapsalu Veevärgi kinnistuga, kus asuvad puhastusseadmed ja komposteerimisväljakud, mis võimaldab komposteerimisel teha koostööd.
Planeeringuga määratakse kruntide piirid, ehitusõigus, heakorra nõuded, põhimõttelised lahendused kommunikatsioonidega liitumiseks. Detailplaneeringuga muudetakse üldplaneeringus maa-alale määratud sihtotstarvet ja ehituskeeluala piiri.

Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 31, planeerimisseaduse § 10 lg 1 ja 5, Haapsalu põhimääruse § 12 lg 1 p 32 ja haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:
1.	Algatada üldplaneeringut muutev detailplaneering „Vaba tn 9 kinnistu detailplaneering Haapsalus“ vastavalt lähteseisukohtadele (lisatud).
2.	Planeeringu koostamise korraldajaks määrata Haapsalu Linnavalitsuse ehitus- ja planeerimisosakond.
3.	Haapsalu Linnavalitsusel saata otsuse koopia punktis 1 nimetatud detailplaneeringu algatamise kohta Lääne maavanemale.
4.	Otsus jõustub avalikustamisega.

Jaanus Karilaid
Volikogu esimees

Lisa
Haapsalu Linnavolikogu
27.01.2012 otsusele nr 139

Vaba tn 9 kinnistu detailplaneeringu
LÄHTESEISUKOHAD

1. Planeeringu eesmärk
Detailplaneeringuga tehakse ettepanek jagada munitsipaalomandis Vaba tn 9 kinnistu (pindalaga 321895 m2) ja planeerida uus u 18000 m2 krunt Haava tn lõpus asuvale roostunud alale. Vaba tn 9 kinnistu asub linna kirde-ida piiril. Kinnistu algab Aafrika rannast, kus külgneb Tagalahega, ja ulatub pea Tallinna maanteeni (elamukruntide ja Ridala valla vaheline maariba). Üldplaneeringus on Vaba tn 9 „looduslik haljasmaa (roostunud ala)“ ja „haljasalade maa“. Planeerimisele tuleb kinnistu osa, mis asub Haava tänava ääres ja külgneb Haapsalu linna puhastusseadmete maa-alaga (sihtotstarbega „tehnoehitiste maa“). Kavandatav krunt paikneb puhastusseadmete 200 m laiuses kujas, kuhu on lubatud rajada tööstus-, lao- ja transpordihooned s.h. kavandatavad rajatised ja hooned.
Planeeringu eesmärk on kavandada krunt linna kommunaalteenuste arendamiseks. Krundile määratakse ehitusõigus s.h. sihtostarve, et rajada komposteerimisväljak abiehitistega ja keskkonnajaam, kommunikatsioonide põhimõttelised asukohad.
Praegune ehituskeeluvöönd on merepiirist ligi 400 m kaugusel. Algatatava planeeringuga tehakse ettepanek määrata ehituskeeluvööndi laiuseks u 200 m.
Planeeringuga tehakse ettepanek muuta kehtivat üldplaneeringut, osaliselt muudetakse planeeritava kinnistu sihtotstarvet ja ehituskeeluvööndit.

2. Andmed planeeritava maa-ala kohta
Planeeritava ala on pindalaga ca 330 000 m2 Vaba tn 9 kinnistu, mis asub linna kirde-ida piiril. Kinnistu algab Aafrika rannast, kus külgneb Tagalahega, ja edasi hõlmab linna elamukruntide ja Ridala valla administratiivpiiri vahelise hoonestamata ala. Planeerimisele tuleb Vaba tn 9 kinnistu Haava tänava äärne roostunud ala, mis külgneb Haava tn 21 kinnistuga, kus asuvad linna puhastusseadmed.

Planeeritava kinnistu andmed:
1)	Vaba tn 9 – katastritunnus 18301:012:0035, pindala – 321895 m2, sihtotstarve üldkasutatav maa. Kinnistu on munitsipaalomandis.

3. Varem koostatud planeeringud
3.1 Haapsalu linna üldplaneering (kehtestatud 24.11.2006 Haapsalu Linnavolikogu otsusega nr 84);
3.2 Vaba ja Vee tänavate, Aafrika ranna ja Tagalahe vahelise ala detailplaneering (kehtestatud 13.05.2009 Haapsalu Linnavalitsuse korraldusega nr 289).
Koostatava planeeringuga tehakse ettepanek muuta üldplaneeringut.

4. Nõuded koostatavale planeeringule
4.1	Detailplaneering koostada digitaalselt mõõdistatud geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M 1:500, millele on kantud kehtivate maakasutuste piirid, olemasolevad ehitised, kõrghaljastus, tehnovõrgud.

4.2 Planeeringuga esitada:
Planeeritud krundijaotuse, hoonestuse mahu ja tüübi valiku põhjendus.
Hoonestuse mahtudes ja kõrgustes tuleb arvestada piirkonna hoonestuse üldise iseloomuga.
4.2.1.	Olemasoleva olukorra iseloomustus. Esitada planeeringualale ulatuvad kitsendused ja arvestada nendega detailplaneeringu lahenduse väljatöötamisel.
4.2.2.	Võttes arvesse olemasolevat situatsiooni esitada kruntimine ja planeeritud kruntide ehitusõigus:
- planeeritav tootmismaa krunt ei hõlma Randsalu oja ehituskeeluvööndit;
- planeerida Haava tänava pikendus (Ridala valla piirini ja edasi liitumiseni Lepa tänavaga);
- planeeritava maa-ala võimalikud kasutamise sihtotstarbed: üldkasutatav maa, tootmismaa (s.h. jäätmekäitlusehitiste alune maa, ladudemaa jms), transpordimaa;
- planeeritud kruntide piirid;
- hoonete lubatud suurim arv krundil: määrata planeeringuga;
- suurim lubatud ehitusalune pindala: määrata planeeringuga;
- hoonete lubatud suurim kõrgus kuni 8,5 m;
- määrata hoone 0,0 absoluutne kõrgus võttes arvesse krundi üleujutusohtu (max veetõusud +2m).
4.2.3.	Krundi hoonestusala piiritlemine: hoonestusala siduda krundi piiridega.
4.2.4.	Arhitektuurinõuded ehitistele:
- korruselisus: üks, max kõrgus 8,5 m;
- ehitiste katusekalle või selle vahemik: viilkatused 10-250;
- kohustuslik ehitusjoon: puudub, hoonete kaugus Haava tänava äärsest krundi piirist minimaalselt 6 m;
- katusekatte ja välisviimistluse lubatud materjalid: määrata planeeringuga.
4.2.5.	Haljastuse ja heakorra põhimõtted:
- kruntide piirete põhimõtteline lahendus: planeeritud krundile kavandada Haava tänavale iseloomuliku kõrgusega metallpiire ja väravad;
- vertikaalplaneerimise põhimõtted (maapinna kõrguse muutmine/täitmine, sadevete ärajuhtimine);
- planeerimisel arvestada olemasoleva sajuvete torustikega;
- pinnakatted platsidele, krundisisestele teedele: kõvakattega.
4.2.6.	Liiklus- ja parkimiskorraldus:
-  krundile planeerida vähemalt kolme auto parkimiskohad;
-  planeerida krundile võimalus pääsuks Tagalahe äärde;
- krundile pääsu asukoht ja/või piiri osa, kust väljasõidu rajamine on keelatud. Sissesõit krundile planeerida Haava tänavalt.
4.2.7.	Tehnovõrkude ja –rajatiste asukohad:
- anda koostöös võrguettevõtetega, lähtudes kavandatavast arvutuslikust tarbimisvõimsusest (veevarustus, heitvee kanalisatsioon, küte, elektrivarustus, sidevarustus, välisvalgustus, hüdrantide paiknemine).
4.2.8.	Keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks: lahendada jäätmekäitluse korraldamine.
4.2.9.	Servituudid: kui planeeringu lahendus tingib servituutide seadmise vajaduse, näidata planeeringus servituudialad s.h trasside servituudid.
4.2.10.	Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused: lahendada vastavalt EV 809-1:2002.

4.3. Kui koostatav detailplaneering ei vasta käesolevas lähteseisukohtades esitatud tingimustele ulatuses, mis ei muuda lähteseisukohtades sisalduvaid üldisi seisukohti ning linnavalitsus ja linnavolikogu juhtivkomisjon on muudatustega nõustunud, ei kuulu lähteseisukohad  muutmisele.

5. Detailplaneeringu koosseis
5.1 situatsiooniskeem;
5.2 tugiplaan M 1:5000 + planeeritava uue krundi ala M 1:1000
5.3 detailplaneeringu põhijoonis M 1:1000;
5.4 tehnovõrkude planeering M 1:1000;
5.5 kruntimine M 1:5000;
5.5 detailplaneeringu lahenduse illustratsioon;
5.6 seletuskiri.

6. Koostöö planeeringu koostamisel
Planeeringu koostaja kaasab planeeringu koostamisse planeeritava maa-ala õiguslikul alusel maakasutajad ja teeb koostööd olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega.

7. Detailplaneeringu esitamine ja kooskõlastamine
Detailplaneeringu projekt (paberkandjal ja pdf ning dwg või dgn failina) esitatakse ehitus- ja planeerimisosakonnale läbivaatamiseks ja lähteülesandele vastavuse kontrollimiseks.

Detailplaneeringu projektile hangitakse planeeringu koostaja poolt kooskõlastus:
- Haapsalu Linnavalitsuselt (aselinnapea, maakorraldusosakonna juhataja, ehitus- ja planeerimisosakonna juhataja, linnaarengu ja muinsuskaitse peaspetsialist, linnakeskkonna osakonna juhataja);
- Lääne-Eesti Päästekeskuselt;
- Keskkonnaametilt Hiiu-Lääne-Saare regioon;
- Ridala Vallavalitsuselt;
- AS Haapsalu Veevärk;
- Lääne maavanema poolt määratud täiendavad kooskõlastused, juhul, kui maavanem need määrab.

Detailplaneering suunatakse pärast kooskõlastamist avalikule väljapanekule. Juhul, kui avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel tehtud paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused on vajalik hankida uued kooskõlastused.
Lõplikult kooskõlastatud planeering esitatakse Haapsalu Linnavalitsusele:
-	4 komplekti paberkandjal;
-	digitaalselt, pdf ja dwg, või dgn failina;
-	üks detailplaneeringu põhijoonis.

8. Detailplaneeringu avalik väljapanek ja arutelu
Vastu võetud detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja vajadusel avaliku arutelu korraldab ehitus- ja planeerimisosakond.

SELETUSKIRI
Eelnõule „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Vaba tn 9, Haapsalu)“

Linnavalitsus teeb ettepaneku algatada munitsipaalomandis oleva Vaba tn 9 kinnistu detailplaneering. Planeeringu eesmärk on jagada 321895 m2 pindalaga kinnistu ja moodustada u 18000m2 suurune krunt, kuhu rajatakse linna keskkonnajaam (tänavate ääres paiknenud keskkonnajaamade asemele), lehtede ning okste kogumis- ja töötlemisplats, teenindav hoone (ladu, ruumid vajalike mehhanismide hoidmiseks jms). Planeeritav krunt asub Haapsalu puhastusseadmete kinnistu kõrval, Haava tänava ääres, linna piiril roostunud alal.

Üldplaneeringus on planeeritav ala roostunud üldkasutatav maa, mis asub olemasoleva tehnorajatiste maa-ala kõrval, kus paiknevad linna puhastusseadmed. Puhastusseadmete 200 m kujasse on võimalik ehitada ainult tööstus-, lao- ja transpordihooned.  Planeeritava krundi pind vajab täitmist, et ehitada vajalikud teed-platsid, ühekorruselised krunti teenindavad hooned-varjualused, välisvalgustus, piirdeaed. Planeeringuga tehakse ettepanek muuta ranna ehituskeeluala planeeritava krundi ulatuses. Praegu hõlmab ehituskeeluala u 400 m laiuse ala merest kuni Haava tänavani.

Planeeringuga tehakse ettepanek võtta linna tarbeks kasutusele osa puhastusseadmete tagusest roostunud alast. Krundile rajatav linnakodanikke teenindav keskkonnajaam, okste ja lehtede vastuvõtt on hea asukohaga.

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Peeter Vikman, aselinapea
13.01.2012