SEITSMENDA KOOSSEISU

OTSUS

Haapsalu,								30. mai 2014 nr 
									Eelnõu

Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu 
ja strateegilise keskkonnamõju hindamise algatamine 
(Vaba tn 9 krunt ja lähiala, Haapsalu)

Solid Union OÜ on esitanud linnale Vaba tn 9 krundi detailplaneeringu koostamise algatamise ettepaneku, sooviga projekteerida ja ehitada krundile Spa-hotelli kopleks koos Tagalahe äärse kaldapromenaadi ja haljasalaga. Planeeringu eesmärk on kaaluda munitsipaalomandis oleva Vaba tn 9 krundi jagamist ja planeeritavatele kruntidele ehitusõiguse määramist. Vaba tn 9 krundi sihtotstarve on „üldkasutatav maa“, üldplaneeringus hoonestamata looduslik haljasala/roostik. Planeeringu menetluse käigus selgitatakse välja ehitamise võimalused Vaba tn 9 krundil.
Detailplaneeringu algatamise taotlusega tehakse ettepanek üldplaneeringu põhilahenduse muutmiseks planeeritava ala maakasutuse sihtotstarbe ja hoonestatavuse osas. Algatatava detailplaneeringuga tehakse ettepanek muuta planeeritava ala ehituskeeluvööndit.

Vaba tn 9 krundi Haava tänava äärse ala kohta on koostamisel varem algatatud detailplaneering, millega kavandatakse linnale kommunaalteenuste osutamiseks vajalikke krunte. Linna huvides detailplaneeringu koostamist jätkatakse algatatava detailplaneeringu koosseisus. 

Planeeringuga ette nähtud tegevus allub Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 33 lg 2 nõuetele, mille alusel on tegemist Haapsalu linna üldplaneeringut muutva  detailplaneeringuga ja mille puhul on vajalik kaaluda strateegilise keskkonnamõju hindamise vajalikkust.

Haapsalu Linnavalitsus on koostanud keskkonnamõju eelhindamise vastavalt keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimise seaduse § 33 nõuetele. Võttes aluseks Keskkonnaameti seisukoha (11.04.2014 nr HLS 6-5/14/6806-2) ,Terviseameti seisukoha (14.04.2014 nr 9.3-4/2934), Keskkonnaministeeriumi seisukoha (17.04.2014 nr 11-2/14/2518-3) ning Lääne Maavalitsuse seisukoha (21.04.2014 nr 12-2/2014/438-2). 

Juhindudes kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lg 1, § 22 lg 1 p 31, planeerimisseaduse § 10 lg 1 ja 4, Haapsalu Linnavolikogu 26.11.2004 määruse nr 47 „Haapsalu linna ehitusmäärus“ § 5 lg 5 p 4; keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 32, § 33 lg 2, 4 - 6, § 34 lg 1, § 35 lg 1, 3 - 7 ning haldusmenetluse seadusest, Haapsalu Linnavolikogu otsustab:

1.	Algatada üldplaneeringut muutev „Vaba tn 9 krunt ja lähiala detailplaneering Haapsalus“ vastavalt lähteseisukohtadele (lisatud).

2.	Algatada strateegiline keskkonnamõju hindamine „Vaba tn 9 krunt ja lähiala detailplaneering Haapsalus“ detailplaneeringule seoses olulise keskkonnamõjuga ning lähtudes koostatud keskkonnamõju eelhindamise kriteeriumidest (lisatud).

3.	Tunnistada kehtetuks Haapsalu Linnavolikogu 27.01.2012 otsus nr 139 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamine (Vaba tn 9, Haapsalu).

4.	Planeeringu koostamise korraldajaks määrata Haapsalu Linnavalitsuse ehitus- ja planeerimisosakond.

5.	Linnavalitsusel informeerida potentsiaalseid menetlusosalisi  tähtkirjaga ja avaldada teade ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded 14 päeva jooksul.

6.	 Haapsalu Linnavalitsusel informeerida Lääne maavanemat detailplaneeringu algatamisest kahe nädala jooksul algatamise otsuse vastuvõtmise päevast arvates.

7.	Otsus jõustub avalikustamisega.

Jaanus Karilaid
Volikogu esimees

Lisa 1
Haapsalu Linnavolikogu
30.05.2014 otsus nr

Haapsalu linnas Vaba tn 9 krunt ja lähiala detailplaneeringu
LÄHTESEISUKOHAD

1. Planeeringu eesmärk
Detailplaneeringu eesmärk on munitsipaalomandis oleva kinnistu Vaba 9 jagamine ja planeeritud kruntidele sihtotstarbe ja ehitusõiguse, arhitektuursete hoonestustingimuste,  kommunikatsioonide asukohtade, haljastuse ja heakorra põhimõtete, liiklus- ja parkimiskorralduse jms määramine.

Planeeringuga tehakse ettepanek muuta linna üldplaneeringut. Kehtiva üldplaneeringu kohaselt on planeeritav ala looduslik haljasala, roostik. Planeeringuga tehakse ettepanek muuta osa krundist ärimaaks, parkide haljasalade maaks, tootmismaaks ja transpordimaaks.

Planeeringuga kavandatakse:
-	ärimaa (maa-ala, kuhu ehitada SPA hotelli kompleks)
-	parkide ja haljasalade maa (haljasala ja kaldapromenaadi jätkamine)
-	tootmismaa (Haava tänava äärsele alale kavandatavad krundid linna heakorraga seotud tegevuste tarbeks – komposteerimisplatsid, töökoda-garaaž hooldustehnika hoidmiseks jms)
-	transpordimaa (linna tänavavõrgu pikendamine juurdepääsuks planeeritavale ärikrundile ja Haava tänava pikendamine kuni Lepa tänavani).

Vaba 9 krunti planeeritakse erinevate eesmärkidega kahes erinevas asukohas:
1)	Aafrika rannast algav u 100000 m2 suurune ala, kuhu kavandatakse puhkeotstarbelist ärimaad (SPA-hotelli jms ehitamiseks), promenaadi pikendamist ja puhkeala. Selle osa planeeringu algatamise ettepaneku tegi linnale Solid Union OÜ.

2)	Haava tänava äärne puhastusseadmete kõrval paiknev ala, kuhu kavandatakse tootmismaakrunte linna kommunaalteenuste arendamiseks. Selle osa planeeringu koostamine toimub linna ettepanekul (vastav planeering on algatatud Haapsalu Linnavolikogu 27.01.2012 otsusega nr 139 ja töö koostamine on pooleli, seda jätkatakse uue algatatava planeeringu mahus).

2. Andmed planeeritava maa-ala kohta
Planeeritav ala asub Haapsalu kirde osas, Tagalahe ääres.
Planeeritav maa-ala on munitsipaalomandis v.a Haapsalu Veevärk AS-ile kuuluv kanalisatsiooni pumpla krunt Vee 23 ja Vee 13a reformimata riigimaa, kus asub alajaam.

1.	Vaba tn 9: 321895 m2, 100% üldkasutatav maa, katastritunnus 18301:012:0035; krunt on hoonestamata, põhiliselt väga madal roostikuala, mis vajab suuremahulist täitmist, enne maa-ala kasutusele võtmist nii pargialana kui hoonete ehitusaluse maana;
2.	Vee tn 13a: 400 m2, 100% tootmismaa, reformimata riigimaa (alajaam);
3.	Vee tn 19: 20832 m2, 100% üldkasutatav maa, katastritunnus 18301:008:0037;
4.	Vee tn 23: 548 m2, 100% tootmismaa, katastritunnus 18301:008:0009 (kanalisatsiooni pumpla);
5.	Vee tn 25: 703 m2, 100% transpordimaa, katastritunnus 18301:008:0038;
6.	Vaba tänava lõik 2: 1733 m2, 100% transpordimaa, katastritunnus 18301:008:0029;
7.	Hommiku kalda lõik 2: 2040 m2, 100% transpordimaa, katastritunnus 18301:005:0062.

3. Arvestamisele kuuluvad planeeringud
3.1 Haapsalu linna üldplaneering – kehtestatud Haapsalu Linnavolikogu 24.11.2006 otsusega nr 84.
3.2 Vaba ja Vee tänavate, Aafrika ranna ja Tagalahe vahelise ala detailplaneering – kehtestatud Haapsalu Linnavalitsuse 13.05.2009 korraldusega nr 289.
3.3 Potissepa, Aiavilja, Haava tänavate ja Tagalahe vahelise ala detailplaneering – kehtestatud Haapsalu Linnavalitsuse 05.03.2008 korraldusega nr 193.

4. Nõuded ja tingimused koostatavale planeeringule
4.1	Detailplaneering koostada maa-ala digitaalselt mõõdistatud geodeetilisel alusplaanil täpsusastmega M 1:500.
Maa-ala geodeetiline uurimistöö teostada vastavalt Majandus- ja kommunikatsiooniministri 27.08.2007 määrusele nr 70 „Ehitusgeodeetiliste uurimistööde tegemise kord“ ja esitada vastavalt nimetatud korra § 11 punkti 2 alusel Haapsalu Linnavalitsuse maakorraldusosakonnale.

4.2	Hommikukalda äärse ala planeerimisel lähtuda eelnevalt koostatud Muinsuskaitseameti poolt kooskõlastatud planeeringu muinsuskaitse eritingimustest.

4.3	Planeerimisel lähtuda keskkonnamõju strateegilise hindamise käigus tehtud ettepanekutest ja tingimustest.

4.4	Planeeringuga tuleb ette näha meetmed üleujutusohu vältimiseks, planeeritava ala tõstmise korral absoluutkõrgusele kuni 2 m , tuleb analüüsida maapinna tõstmise mõju naaberaladele ning anda leevendavad meetmed liigvee-aegse üleujutusohu minimeerimiseks.
4.5	Hoonestamise võimalikkuse väljaselgitamiseks tuleb koostada ehitusgeoloogiline aruanne, milles tuleb anda soovitused ja tingimused ala arendamiseks ning hoonete ehitamiseks.
4.6	Kuna planeeritakse ühe krundi kahte erinevat ala, kus on erinevad kitsendused, erinevad nõuded arhitektuurile jms, siis esitada planeeringulahedused omaette joonistel.
Ühistel joonistel esitada maa-ala kruntimine, ehituskeeluala vähendamine, üldplaneeringu muutmine.

4.7	Planeeringuga esitada:
4.6.1	Olemasoleva olukorra iseloomustus. Esitada planeeringualale ulatuvad kitsendused, millega tuleb planeerimisel arvestada (muinsuskaitse ala, ehituskeeluvöönd, kiudoptilise kaabli kaitsevöönd, üleujutus oht jms).
4.6.2	Planeeringu lahenduse põhjendused, kaalutlused.
4.6.3	Ettepanek üldplaneeringu muutmiseks.
4.6.4	 Ettepanek ehituskeeluvööndi vähendamiseks. 
4.6.5	Maa-ala kruntimine.

4.6.6	Planeeritavate kruntide ehitusõigused:
- planeeritud kruntide kasutamise lubatud sihtotstarbed: puhkeotstarbeline ärimaa,  üldkasutatav maa, transpordimaa, tootmismaa;
- hoonete ja rajatiste lubatud suurim arv krundil: määrata planeeringuga;
- kruntide suurim lubatud ehitusalune pindala: määrata planeeringuga;
- hoonete lubatud suurim kõrgus anda absoluutkõrgusena seotuna planeeritud maapinna kõrgusega;
- hoonete +-0.00 sidumine, mitte alla +2.2 m, üleujutusohust tulenevalt meetmed hoonete kaitseks;
- hoonestusala piiritlemine kruntidel;
- vertikaalplaneerimine: planeeritav maa-ala täitmine (planeerida kruntide kõrgused, vajalikud täite mahud), sademevete ära juhtimine kruntidelt, tänavatelt (NB! maa-ala planeerimisel tuleb arvestada olemasolevate elamukruntide maapinna kõrgustega, mille niiskusrežiimi olukord planeeringu tõtte ei tohi halveneda. Kalda äärsete kruntide sademevete ära juhtimine peab olema lahendatud. NB! üleujutusohust tulenevalt meetmed hoonete kaitseks, juurdepääsud hoonetele suurte veetõusude ajal, max mereveetasemeks arvestada +2,0 m.

4.6.7	Arhitektuurinõuded ehitistele:
Arhitektuurinõuded esitada eraldi planeeringualal 1 ja 2.
- alal 1 – kavandatavate hoonete arhitektuur peab olema kaasaegne ja kõrgetasemeline, kvaliteetsete välisviimistlusmaterjalidega (imiteerivad materjalid pole lubatud);
- alal 2 - tootmismaakruntidele kavandatavate hoonete arhitektuurinõuded esitada planeeringuga, välisviimistlusmaterjalid tootmishoonetele sobivad;
- korruselisus: alal 1 - põhiliselt kaks, osaliselt kolm – planeeringus määratleda kolmekorruselise osa suurim lubatud pindala; alal 2 – kuni kaks korrust;
- ehitiste katusekalle või selle vahemik: määrata planeeringuga;
- kohustuslik ehitusjoon: puudub.

4.6.8	Haljastuse ja heakorra põhimõtted:
- planeeritava puhkeala kujunduse ja haljastuse põhimõtted, kaldakindlustuse tüübid;  
- kruntide (tootmismaakrundid) piirete kujundusnõuded;
-	pinnakatted;
- vertikaalplaneerimise põhimõtted.

4.6.9 Liiklus- ja parkimiskorraldus:
- planeerida juurdepääsutänavad, pinnakatted, tänavate kõrgused (tagada juurdepääsud hoonetele kõrgveeajal), kruntidele pääsude asukoht ja/või piiri osa kust kohast väljasõidu rajamine on keelatud;
- kruntide planeeritud kasutusotstarbele ja hoonestusele vastav parkimislahendus omal krundil;
- jalakäijatele ja jalgratturitele kavandada katkematu ja ohutu liikumisala;
- transpordiskeem ja tingimused täitepinnase vedudeks.

4.6.10 Tehnovõrkude ja –rajatiste asukohad:
-	anda koostöös võrguettevõtetega lähtudes kavandatavast arvutuslikust tarbimisvõimsusest (veevarustus, heitvee kanalisatsioon, sademevete kanalisatsioon, elektrivarustus, sidevarustus, välisvalgustus tänavatel ja pargialal, tuletõrje hüdrantide paiknemine jms);
-	keskkonnatingimused planeeringuga kavandatu elluviimiseks: planeeringu menetluse käigus koostada KSH ja planeerimisel lähtutakse antud hinnangust ja sellega määratud tingimustest;
-	lahendada jäätmekäitluse korraldamine.

4.6.11	Servituudid: kui planeeringu lahendus tingib servituutide seadmise vajaduse, näidata planeeringus servituudialad s.h trasside servituudid, pääsud kallasrajale jm. 

4.6.12	Kuritegevuse riske vähendavad nõuded ja tingimused: lahendada vastavalt EV 809-1:2002.

4.6.13	Planeeringus tuleb käsitleda selle elluviimise võimalusi, määrata kavandatu rajamise järjekord ja ehitamise võimalused s.h maapinna täitmine, tänavate ja kommunikatsioonide rajamine; Detailplaneeringus sätestada, et selle ellu viimsega ei kaasne Haapsalu linnale kohustust avalikult kasutatava tee, üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja sademevee kanalisatsiooni väljaehitamiseks. Planeeringu alusel moodustatavate kinnistute omanikel on kohustus sõlmida Haapsalu linnaga kokkulepe, mille kohaselt ehitab kinnistu igakordne omanik välja planeeritavat elamuala teenindavad tänavad kui avalikult kasutatavad teed ning üldkasutava haljastuse, välisvalgustuse ja sademeveekanalisatsiooni omal kulul. Kinnistu võõrandamisel on võõrandaja kohustatud lisama müügilepingusse märke avalikult kasutatava tee ning üldkasutava haljastuse, välisvalgustuse ja sademeveekanalisatsiooni väljaehitamise kokkuleppe sõlmimise kohustuse ning omal kulul väljaehitamise kohustuse osas. Väljaehitamise kokkuleppe mittesaavutamisel ehitab Haapsalu linn avalikult kasutatavad teed ja üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja vihmaveekanalisatsiooni välja siis, kui ehitamine on sätestatud Haapsalu linna eelarvestrateegias ja Haapsalu linna arengukavas.

5. Detailplaneeringu koosseis
5.1 Situatsiooniskeem;
5.2 Tugiplaan M 1:500 või 1:1000;
5.3 Kruntimise plaan M 1: 5000;
5.4 Üldplaneeringu muutmise joonis  M 1:10000;
5.4 Detailplaneeringu põhijoonised (1 - Hommikukalda äärne ala, 2 – Haava tänava äärne ala)  M 1:500 või 1:1000;
5.5 Tehnovõrkude joonised 1 ja 2 M 1:1000;
5.6 Detailplaneeringu lahenduste illustratsioonid (makett või joonised) planeeringualade 1 ja 2 kohta;
5.7 Seletuskiri.

6. Koostöö planeeringu koostamisel
6.1  Planeeringu koostaja kaasab planeeringu koostamisse planeeritava maa-ala õiguslikul alusel maakasutajad ja teeb koostööd olemasolevate või kavandatavate tehnovõrkude omanike või valdajatega.

7. Detailplaneeringu esitamine ja kooskõlastamine
Detailplaneeringu projekt (paberkandjal ja pdf failina) esitatakse ehitus- ja planeeringuosakonnale läbivaatamiseks ja lähteülesandele vastavuse kontrollimiseks.
Detailplaneeringu projektile taotletakse planeeringu koostaja poolt kooskõlastus:
7.1 Haapsalu Linnavalitsuselt (aselinnapea, maakorraldusosakonna juhataja, linnaarhitekt, linnakeskkonna osakonna juhataja);
7.2 Lääne-Eesti Päästekeskuselt;
7.3 Muinsuskaitseametilt;
7.4 Keskkonnaametilt.

Detailplaneering suunatakse pärast kooskõlastamist avalikule väljapanekule. Juhul, kui avaliku väljapaneku ja arutelu tulemuste alusel tehtud paranduste tõttu muutuvad planeeringu põhilahendused on vajalik hankida uued kooskõlastused.
Lõplikult kooskõlastatud planeering esitatakse Haapsalu Linnavalitsusele:
-	4 eksemplari paberkandjal;
-	CD-l pdf ja vektorkujul (soovitavalt dwg failina).

8. Detailplaneeringu avalik väljapanek ja arutelud
8.1 Eskiislahenduste avalik arutelu/arutelude korraldamine on kohustuslik, planeeringu koostajal lisada eskiislahendusele planeerimislahendust illustreeriv mahuline illustratsioon või makett.  
8.2 Vastu võetud detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja arutelu korraldab ehitus- ja planeeringuosakond koos planeeringu koostajaga.
9. Detailplaneeringu vormistamine
Lähteülesande juurde kuulub planeeritava ala situatsiooniskeem.

Lisa 2
Haapsalu Linnavolikogu
30.05.2014 otsus nr

KESKKONNAMÕJU EELHINDAMINE DETAILPLANEERINGUGA PLANEERITAVA TEGEVUSE KOHTA HAAPSALU LINNAS

Sissejuhatus

Käesolev keskkonnamõju eelhindamine on koostatud planeeritava tegevuse kohta, Vaba tn 9 krunt ja lähiala detailplaneering Haapsalus.

Detailplaneeringu eesmärgiks on munitsipaalomandis oleva kinnistu Vaba tn 9 jagamine, ja planeeritud kruntidele sihtotstarbe ja ehitusõiguse, arhitektuursete hoonestustingimuste, kommunikatsioonide asukohtade, liiklus- ja parkimiskorralduse jms määramine.

Planeeringuga käsitletakse põhiliselt Tagalahe äärset Vaba tn 9 krunti, mille suurus on 321895 m2 ja see hõlmab ala, mis hõlmab maad alates Aafrika rannast ja kuni piki linnapiiri peaaegu Tallinna maanteeni.

Planeerimisele tuleb Tagalahe äärse Vaba 9 krundi kaks erinevat ala:
3)	Aafrika rannast algav u 100 000 m2 suurune ala, kuhu kavandatakse puhkeotstarbelist ärimaad (SPA-hotelli jms ehitamiseks), promenaadi pikendamist ja puhkeala. Selle osa planeeringu algatamise ettepaneku tegi linnale Solid Union OÜ.
4)	Haapsalu puhastusseadmete tagust ala, kuhu kavandatakse tootmismaakrunte linna kommunaalteenuste arendamiseks. Selle osa planeeringu koostamine toimub linna ettepanekul (vastav planeering on algatatud Haapsalu Linnavolikogu 27.01.2012 otsusega nr 139 ja töö koostamine on pooleli, seda jätkatakse uue algatatava planeeringu mahus. Tööle on koostatud strateegilise keskkonnamõju eelhindamine – Haapsalu Linnavalitsuse 16. mai 2013 korraldus nr 325).

Planeeringuga tehakse ettepanek muuta linna üldplaneeringut, mille kohaselt on planeeritav ala looduslik haljasala (roostik, olemasolev) ning parkide ja haljasalade maa (planeeritud).

Käesolev keskkonnamõju eelhindamine on koostatud  lähtuvalt Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 33 nõuetest. Planeeringuga ette nähtud tegevus allub Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 33 lg 2 ja 4 nõuetele, mille alusel on tegemist planeerimisdokumendiga, millega muudetakse kehtivat üldplaneeringut ning mille tarbeks võib vajalik olla keskkonnaluba ning mille puhul on vajalik kaaluda strateegilise keskkonnamõju hindamise vajalikkust.

1. Tegevuse ala ja selle lähiümbruse keskkonnatingimused

Tegevuse ala asukoht: Planeeritav ala asub Haapsalu kirde osas, Tagalahe ääres.
Planeeritav maa-ala on munitsipaalomandis v.a. Haapsalu Veevärk AS-ile kuuluv kanalisatsiooni pumpla krunt Vee 23 ja Vee 13a reformimata riigimaa, kus asub alajaam.
1.	Vaba tn 9: 321895 m2, 100% üldkasutatav maa, katastritunnus 18301:012:0035;
2.	Vee tn 13a: 400 m2, 100% tootmismaa, reformimata riigimaa (alajaam);
3.	Vee tn 19: 20832 m2, 100% üldkasutatav maa, katastritunnus 18301:008:0037;
4.	Vee tn 23: 548 m2, 100% tootmismaa, katastritunnus 18301:008:0009 (kanalisatsiooni pumpla);
5.	Vee tn 25: 703 m2, 100% transpordimaa, katastritunnus 18301:008:0038;
6.	Vaba tänava lõik 2: 1733 m2, 100% transpordimaa, katastritunnus 18301:008:0029.
7.	Hommiku kalda lõik 2: 2040 m2, 100% transpordimaa, katastritunnus 18301:005:0062.

Eelnevatest planeeringutest:
1. Haapsalu linna üldplaneering – kehtestatud Haapsalu Linnavolikogu 24.11.2006 otsusega nr 84.
2. Vaba ja Vee tänavate, Aafrika ranna ja Tagalahe vahelise ala detailplaneering – kehtestatud Haapsalu Linnavalitsuse 13.05.2009 korraldusega nr 289.
3. Potissepa, Aiavilja, Haava tänavate ja Tagalahe vahelise ala detailplaneering – kehtestatud Haapsalu Linnavalitsuse 05.03.2008 korraldusega nr 193.

Tegevuse alade iseloomustus:
Andmed planeeritava maa-ala kohta:
Vaba tn 9 kinnistu on hoonestamata, suures osas madal Tagalahe ja Haava tänava vaheline roostunud ala, mis jätkub piki Randsalu oja kallast Tallinna mnt poole. Kinnistul asub pinnasetee, mis Haava tänavalt pikeneb kuni Randsalu ojani (üle oja on paigaldatud r/b paneel, mis võimaldab jalakäijal pääseda üle oja Ridalasse). Edasi kulgeb pinnasetee piki oja kallast ja pöördub siis Lepa tänava poole.

Planeeritav ala Vaba tn 9 on põhiliselt väga madal roostiku ala, mis vajab suuremahulist täitmist, et maa-ala kasutusele võtta nii pargialana kui hoonete ehitusaluse maana.

Korralik kõrghaljastus puudub. Haava tänava äärde on rajatud kraav sajuvete ära juhtimiseks. Piki pinnaseteed on paigaldatud kanalisatsioonitorustik, sidekaabel, osaliselt sajuvete kanalisatsioon, millest sajuveed  kraavidega juhitakse merepoole.

Kinnistu piirneb Tagalahega, Ridala vallaga, Randsalu ojaga, linna munitsipaalomanduses oleva üldkasutatava maa krundiga, AS Haapsalu Veevärk omanduses oleva puhastusseadmete krundiga Haava 21, reformimata riigimaaga.

Kinnistule ulatuvad olemasolevad piirangud:
-	Tagalahe ranna- ja kalda piiranguvöönd – 200 m;
-	Tagalahe ehituskeeluala vöönd üldplaneeringuga määratult – Tagalahe ja Haava tänava vaheline kinnistu osa (Haava tänavani – ca 400 m);
-	Tagalahe veekaitsevöönd – 20 m;
-	Randsalu oja ranna- ja kalda 50 m piiranguvöönd;
-	Randsalu oja 25 m ehituskeelualavöönd;
-	Randsalu oja veekaitsevöönd -10 m;
-	linna puhastusseadmete kuja – 200 m;
-	kinnistu põhjaosa jääb Haapsalu muinsuskaitseala kaitsevööndisse (koostatakse eelnevad muinsuskaitse eritingimused);
-	kinnistu põhjaosa asub piirangusvööndis - nahkhiirte elupaik;
-	kinnistu põhjaosa jääb kiudoptilise kaabli kaitsevööndisse - 0.25 meremiili;
-	roostunud ala (korraldada ehitusgeoloogilised uurimustööd, mille tulemustest lähtuvalt esitatakse tingimused vundeerimiseks)

2. Tegevuse  iseloomustus

Tegevuse iseloomustus:
Kaalutakse võimalusi täpsustada kehtivat üldplaneeringut: Üldplaneeringu järgi on planeeringu ala juhtfunktsioon „looduslik haljasmaa (roostunud ala)“. Käesolev planeering teeb ettepaneku muuta üldplaneeringut.
Planeeringuga kavandatakse
-	ärimaa (krunt, kuhu ehitada SPA)
-	parkide ja haljasalade maa (alates Aafrika rannast jätkub kaldakindlustusega promenaad, haljasala)
-	tootmismaa (puhastusseadmete tagusele alale kavandada krunt linna heakorraga seotud tegevuste tarbeks – komposteerimisplatsid, töökoda-garaaž hooldustehnika hoidmiseks jms)
-	transpordimaa (linna tänavavõrgu pikendamine juurdepääsuks SPA-ni ja Haava tänava pikendamine kuni Lepa tänavani).

Vastavalt üldplaneeringule asub Vaba tn 9 kinnistu põhiliselt ehituskeeluvööndis (Tagalahe ja Randsalu oja ehituskeeluvööndid). Käesoleva planeeringuga tehakse ettepanek muuta praegust ehituskeeluvööndit. Ehituskeeluvööndite vähendamise vajadus selgub planeeringu koostamise käigus.

3. Tegevusega kaasnevad  võimalikud mõjud

Tegevusega ei kaasne järgmisi võimalikke mõjusid:

- õhu saastatus 
- soojuse eraldumine
- kiirguse eraldumine
- keskkonnaohtu inimese tervisele

Tegevusega võivad kaasneda võimalikud negatiivsed mõjud:

-	vibratsioon-minimaalsel määral, kui rakendata järgnevalt esitatud meetmeid
-	loodusvööndi vähenemine - roostiku ala vähenemine, võimaliku elukeskkonna vähenemine lindudele;
-	müra- minimaalsel määral, kui ei rakendata järgnevalt esitatud meetmeid
-	vee saastus – minimaalsel määral, kui ei rakendata järgnevalt esitatud meetmeid
-	pinnase saastus – minimaalsel määral, kui ei rakendata järgnevalt esitatud meetmeid
-	jäätmeteke ja sellega seonduv võimalik saastus –minimaalsel määral, kui ei rakendata järgnevalt esitatud meetmeid
-	lõhna teke – minimaalselt
-	pinnase täitmisega tekkida võivad mõjud muule ümbritsevale keskkonnale – mõju teadmata, mõju välja selgitada
-	Täitepinnase koguse transportimise mõjud – kaasnev mõju kogu linnale, mõju välja selgitada
-	valguse levik

Eelnimetatud mõjud võivad olla lühiajalised, keskmise ruumilise ulatusega ja esinemise sagedust on esilagu raske hinnata. Tegevusega võib kaasneda valguse kahjulik mõju nii linnustikule kui loomastikule.  Võimaliku mõju toime enamustel juhtudel on pöörduv ja ei ole olulise tähtsusega. KSH läbiviimise käigus tuleks kindlasti hinnata tegevuse mõju Haapsalu lahe seisundile ning Väinamere loodusalale ja linnualale, seeläbi ka looduskeskkonnale. Samas võib keskkonnatingimuste seadmisega vähendada võimalikke negatiivseid mõjusid ka teiste esialgu keskkonda mõjutavate tegevuste osas. Keskkonnatingimuste seadmine tuleks läbi viia strateegilise keskkonnamõju hindamise käigus, et selgitada välja lisanduda võivad negatiivsed mõjud, millele on võimalik seada keskkonnatingimused.

Tegevusega kaasnevate võimalike negatiivsete mõjude vältimiseks või leevendamiseks kavandatavad (soovituslikud) meetmed:

-	Planeeritud tööde tegemisel  kasutada ainult ehitusprojektis kirjeldatud materjale ning toodud tehnoloogilisi lahendusi;
-	Ehitustööde teostamisel (öörahu, ehitusmasinate liikumine ja parkimine jne) kinni pidada Haapsalu linna ehitusmääruse ja Haapsalu linna avaliku korra eeskiri nõuetest;
-	Kaevetööde teostamisel tuleb kinni pidada Haapsalu linna kaevetööde eeskirja nõuetest;
-	Tööde käigus tekkinud jäätmed tuleb käidelda vastavalt Haapsalu linna jäätmehoolduseeskirjale;
-	Tööde teostamisel tagada, et ehitusmasinatest (ekskavaator, traktor jne) oleks õli ja kütuse lekkimine välistatud.
-	Tööpiirkonnas peavad olema vahendid võimaliku õli- ja kütuse reostuse likvideerimiseks või leevendamiseks.
-	Avariiolukorra tekkimisel tuleb tööd koheselt peatada ja asuda juhtunud avarii tagajärgi likvideerima. Vajadusel kasutada päästeteenistuse abi.
-	Eraldi keskkonnatingimuste sätestamine planeeringus planeeritud tegevuste elluviimiseks  (roostiku täitmine, roostiku täitmiseks vajamineva materjali kohalevedu, kaldakindlustuse rajamine jne).

Eelnimetatud meetmete rakendamine väldib või leevendab oluliselt võimalikke negatiivseid mõjusid keskkonnale. Samas eraldi keskkonnatingimuste sätestamine tööde teostamisele on vajalik.

4. Tegevusega kaasnevate avariiolukordade esinemise võimalikkus

Planeeritava tegevusega ei ole ette näha eeldatavat avariiolukordade teket, kui jälgitakse loodusvarade kasutamisel ja ehitustöödel keskkonnaalaseid ohutusnõudeid ning kasutatakse parimat võimalikku tehnoloogiat.
Avariiolukorra tekkimisel tuleb tööd koheselt peatada ja asuda tekkinud avarii tagajärgi likvideerima.

5. Kavandatava tegevuse eeldatavast mõjust Natura 2000 võrgustiku alale või mõnele muule kaitstavale loodusobjektile

Planeeritava tegevuse alal Natura 2000 alasid ei ole, v.a Väinamere hoiuala, samas lähiümbruses paikneb Silma Looduskaitseala.
Planeeritava alaga piirneb Haapsalu lossipark ja krahviaed (looduskaitseala), mis on ühtlasi ka Väinamere linnuala ja loodusala ning nelja II kaitsekategooriasse kuuluva nahkhiireliigi (tiigilendlane, veelendlane, suurkõrv, põhja-nahkhiir) püsielupaik.

Planeeringuala põhjaosasse ulatub kolme nahkhiireliigi (kääbus-nahkhiir, põhja-nahkhiir, pargi-nahkhiir) püsielupaik. Väinamere hoiuala, mis on ühtlasi ka Väinamere loodusala ja Väinamere linnuala, jääb planeeritava ala vahetusse lähedusse (ühes nurgas).

Silma looduskaitseala laiendus, mis kattub planeeringuala läheduses üldjoontes Väinamere loodusala ja linnuala piiridega, on projekteerimisel. Planeerimisel tuleb lähtuda looduskaitseseaduse § 8 lõikest 6.

Silma looduskaitseala, mis on ühtlasi ka Väinamere loodusala ja linnuala, jääb võrreldes kahe eelnimetatud alaga kaugemale, kuid teada oleva informatsiooni põhjal ei saa välistada mõju ka Silma looduskaitsealale.

KSH osana tuleks kaaluda Natura hindamist Väinamere linnualale ja Väinamere loodusalale. 
Kavandatava tegevusega kaasneda võiva eeldatavata mõju Natura 2000 võrgustiku alale või muule kaitstavale loodusobjektile on vaja KSH hindamise käigus välja selgitada.

Planeeringuala jääb ka Lääne maakonna teemaplaneeringuga „Asustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused“ kehtestatud rohevõrgustiku rahvusvahelise tähtsusega tugialale.

6.	Mõjude suurus ja ruumiline ulatus, mõjutatava ala väärtus ja tundlikkus

Planeeritava tegevuse ala asub algusega Aafrika ranna juurest, hõlmab Tagalahega piirneva roostiku, külgneb linna puhastusseadmete kinnistuga (Haava tn 21) ja kulgeb edasi kitsa ribana piki Randsalu oja Tallinna mnt poole. Kinnistu külgneb Randsalu ojaga ja Ridala vallaga. Planeeritav tegevus võib mõjutada nii konkreetset kohta kui ka osaliselt ümbritsevat piirkonda, luues süsteemse ja korrastatud ala, vähendades roostiku osakaalu antud piirkonnas. 
Keskkonnamõjude väljaselgitamine planeeritava tegevuse suhtes on vajalik, et selgitada kas eeldatav tegevus võib kaasa tuua ala väärtuse langemist või tundlikkuse suurenemist. Tegevusega ei kaasne olulist kumulatiivset ega piiriülest keskkonnamõju.

7.	Keskkonnalubade taotlus

Keskkonnaload on vajalikud tegevuse teostamiseks.

7. Kokkuvõte

Tutvunud asjasse puutuvate materjalidega, konsulteerinud asjatundjatega ja tutvunud kohapealse olukorraga, Haapsalu Linnavalitsus leiab, et detailplaneeringule on vaja koostada strateegiline keskkonnamõju hindamine, sest planeeritava tegevusega võib kaasneda osaline keskkonnamõju.

SELETUSKIRI
Eelnõule „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu ja strateegilise keskkonnamõju hindamise algatamine (Vaba tn 9 krunt ja lähiala, Haapsalu)“

Haapsalu Linnavalitus on vastavalt Linnavolikogu 28.03.2014 otsusele nr 43 „Üldplaneeringut muutva detailplaneeringu algatamisest“ (Vaba tn 9) koostanud detailplaneeringu algatamise eelnõu.

Planeeringu lähteseisukohtades on loetletud planeeringu eesmärgid, tingimused, linna poolsed nõuded planeeringu koostamiseks.

Algatatava detailplaneeringuga tehakse ettepanek muuta linna üldplaneeringut ja võtta kasutusele Tagalahe äärne roostunud maa-ala, et rajada sinna hotellikompleks koos kaldapromenaadi ja haljasalaga.

Haapsalu Linnavalitsus võttis kooskõlas keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 33 lg 6 alusel seisukohad strateegilise keskkonnamõju hindamise eelhinnangule. Lähtuvalt seisukohtadest ja Haapsalu Linnavalitsuse hinnangust on vajalik algatada strateegiline keskkonnamõju hindamine algatatavale detailplaneeringule, kuna keskkonnamõju võimalik ulatus on ebaselge.

Planeerimisel tuleb arvestada muinsuskaitse eritingimustega, KSH hindamisel välja selgitatavate tingimustega, taotleda keskkonnaministrilt ranna ja kalda ehituskeeluala vähendamist, kavandada maa-ala täitmisega seotud küsimuste lahendused.

Planeeringu ettepanek vastab kuurortlinna senistele arengutele, ehitada mereäärsetele aladele hotelle, SPA-sid, kaldapromenaade, haljasalasid. Jätkuks linna ühe olulise printsiibi ellu viimine – muuta võimalikult suures ulatuses kaldaäärne ala jalakäijatele läbitavaks.

Planeeringu ettepaneku tegija Solid Union OÜ kompenseerib Haapsalu linnale seoses detailplaneeringuga tehtavad kulutused.

Algatatava planeeringuga menetletakse lõpuni varem algatatud Vaba tn 9 detailplaneering, millega kavandatakse linnale krundid kommunaalteenuste osutamiseks (keskkonnajaam jms).

Linnavalitsus teeb ettepaneku eelnõu otsusena vastu võtta.

Peeter Vikman, aselinnapea
16.05.2014